Hörnefors
Hörnefors
Hörnefors
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Team: <strong>Hörnefors</strong> Familjecentral<br />
PROJEKTRAPPORT<br />
Syfte med deltagandet i Teammedlemmar: Barn och ungas hälsa i <strong>Hörnefors</strong><br />
Genombrott:<br />
(BUH)<br />
Vi vill vara tillgängliga för Förskollärare Annette Andersson (kontakt person))<br />
barn, ungdomar och deras Distrikts sköterska Yvonne Lundqvist<br />
familjer. Att vi tillsammans Distrikts sköterska Maria Bäckman<br />
på familjecentralen ska kunna Kurator (skolan) Emma Lilja, Lisa Fors<br />
hjälpas åt att lösa de Arbetsterapeut Carola Jonasson<br />
vanligaste bekymren innan de Skolsköterska Susanne Ragnarsson<br />
hunnit bli stora.<br />
Talpedagog Margareta Adolphson<br />
Kurator (Hälsocentralen) Maria Konradsson Åström<br />
Barn med psykisk ohälsa ska Socionom Inger Jonsson<br />
genom strukturerat<br />
Specialpedagog Eva Lindgren<br />
bedömningsinstrument/metod För och grundskolechef Anders Nylander<br />
få adekvat stöd i ett tidigt Social chef Camilla Thunell<br />
skede så att ohälsan Hälsocentrals chef Helen Alskog<br />
reduceras.<br />
Att främja barn och ungas<br />
psykiska hälsa genom tidig<br />
upptäckt och i ett tidigt skede<br />
sätta in adekvata åtgärder.<br />
Att hitta ett evidensbaserat<br />
bedömningsinstrument/metod<br />
för tidig upptäckt.<br />
Hitta samarbetsformer för<br />
familjecentralen 0-16 år.<br />
Bakgrund och problem:<br />
Familjecentralen i <strong>Hörnefors</strong> omfattar sedan hösten-09 barn och ungdomar 0-16 år.<br />
Vi har börjat ett samarbete med skolhälsovården, en av sköterskorna på familjecentralen<br />
arbetar också som skolsköterska.<br />
Vi har även startat ett barnhälsoteam där BVC-sköterskorna träffar special-/talpedagog och<br />
rektorer kring förskolebarn för att tidigt kunna sätta in stöd där det behövs.<br />
Levnadsvane undersökningen, Leva, (enkätundersökning bland högstadieungdomar) visar att<br />
flickor i <strong>Hörnefors</strong> känner sig mer stressade i jämförelse med Umeå.<br />
Vi vill att det ska kännas naturligt för barn, ungdomar och deras föräldrar att kunna vända sig<br />
till oss när något inte fungerar i deras vardag. Det kan vara lättare att samla en hel familj för<br />
samtal på familjecentralen, som är en känd miljö för både barn och föräldrar. Det finns även<br />
tankar runt någon typ av ungdomsmottagning.<br />
Eftersom vi är i kontakt med familjerna under hela barnets uppväxt anser vi att det finns goda<br />
möjligheter till tidiga insatser. Ibland kan vi i våra olika professioner känna oro för samma<br />
barn/familj. Vad vi idag saknar är en strukturerad arbetsmetod för att identifiera vår oro för<br />
dessa barn och familjer, samt där vi har svårt att upptäcka att stödbehov finns.<br />
Vi vill öka vår förmåga för att kunna vara första linjens hjälp för barn och ungdomar då det<br />
gäller psykisk ohälsa.
Population:<br />
Barn och ungdomar 0-16 år i <strong>Hörnefors</strong><br />
Mål:<br />
Aktivitet:<br />
Att alla barn/elever i samband med hälsobesöken (3, 5½, 8, 10 och 14 år) ska erbjudas<br />
screening med hjälp av instrumentet The Strengths and Difficulties Questionnaire (SDQ).<br />
Beteende:<br />
Att alla barn/elever som identifierats och har svårigheter enligt SDQ erbjuds insats.<br />
Effekt:<br />
Att alla barn/elever som identifierats med hjälp av SDQ och erbjudits insats når sina<br />
individuella mål.<br />
Mått:<br />
Aktivitet: Mäta antal barn/elever som erbjudits screening med SDQ. Mäta antalet barn/elever<br />
som avböjt screening.<br />
Beteende: Mäta antal barn/elever som identifierats och har svårigheter enligt SDQ. Mäta<br />
antal barn/elever som fått insats/avböjt insats.<br />
Effekt: Mäta andel barn/elever som nått sina individuella mål.<br />
Under läsåret 09/10 kommer mätningar att göras vid 3, 5½, 8, 10 och14 ålder.<br />
Hur gjordes mätningarna?<br />
Aktivitet; BVC sköterskorna/skolsköterskan skickar ut screeningsformulär och<br />
informationsbrev i samband med kallelse till hälsobesök i beslutande åldrar. Tom 8 års ålder<br />
fylls formuläret i av vårdnadshavare och medtages/skickas inför hälsobesöket. Från 10 års<br />
ålder fyller både elev och vårdnadshavare i varsitt formulär.<br />
Screeningformulären är anpassade till barnets ålder och vårdnadshavare.<br />
Vid avslutat hälsobesök registreras resultaten i esMaker som är ett webbaserat program för<br />
inmatning av mätetal.<br />
Resultaten registreras kontinuerligt, statistik tas ut varje halvår.<br />
Beteende; Alla som svarat ja på frågan om barnet har svårigheter med känslor, koncentration,<br />
beteende eller med att komma överens och umgås med andra människor, erbjuds samtal och<br />
handlingsplan/målformulering upprättas tillsammans med vårdnadshavare/barn.<br />
Effekt; Ansvarig för uppföljning är den som utfört screeningen. Uppföljning av individuella<br />
mål sker enligt handlingsplanen.
Resultat:<br />
Aktivitet;<br />
179 st barn har erbjudits SDQ screening tom 20100131<br />
varav 19 har tackat nej<br />
Antal barn/ elever<br />
200<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Beteende;<br />
32 st av 160 har svårigheter enligt SDQ<br />
24 st av dem har erbjudits insats<br />
5 st har avböjt insats<br />
Antal barn / elever<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Antal barn/elever som erbjudits screening<br />
Antal barn/elever som avböjt screening<br />
Antal barn / elever med svårigheter enligt SDQ<br />
Antal barn / elever som fått insats<br />
Antal barn / elever som avböjt insats<br />
Effekt; Har i dagsläget ingen statistik att visa eftersom vi inte hunnit så lång i vårt arbete<br />
ännu.
Förändringar som testats:<br />
• Vi har testat olika tillvägagångssätt vid screening. Både att fylla i SDQ på plats eller<br />
att skicka hem. Fördelen med att vårdnadshavarna fyller i hemma är att man hinner gå<br />
igenom formuläret innan hälsobesöket samt att det kan bli en bra diskussion mellan<br />
vårdnadshavarna. Nackdelen är att alla formulär inte kommer tillbaka.<br />
Fördelen med att fylla i formuläret på plats är att vi får högre svarsfrekvens. Det kan<br />
också vara bra när det finns en osäkerhet runt frågornas betydelse så kan man ge svar.<br />
Risken finns att man leder vårdnadshavaren/eleven. Nackdelen är att det tar längre tid.<br />
• Testat olika screeningsåldrar<br />
• Arbetat fram och testat en arbetsprocess för screening. Vi har inte hunnit testa den full<br />
ut , men det som testats fungerar bra och ger en tydlig bild över vårt arbete för<br />
utomstående. se bilaga<br />
• Arbetat fram och testat ett dokument för individuell handlingsplan/målformulering för<br />
de barn som i screeningen svarat ja. Se bilaga<br />
Aktiviteter:<br />
• Utarbetat gemensamma mål för att hitta barn i ”gråzonen”<br />
• Gemensamma och regelbundna träffar i BUH gruppen inklusive chefer<br />
• Hittat ett evidensbaserat screeningsinstrument – SDQ.<br />
SDQ är ett instrument för att skattning av psykisk hälsa i åldrarna 3-16 år. SDQ finns för<br />
föräldra- och lärarskattning av 3-16-åriga barn och ungdomars psykisk hälsa, och för<br />
självskattning för 11-16-åriga ungdomar. Motsvarande versioner för uppföljning finns<br />
också i samtliga fall.<br />
• Information till all personal inom skola, förskola<br />
• Information till vårdnadshavare via föräldramöten samt med informationsbrev i<br />
samband med screening.<br />
• Diskussion angående förvaring, dokumentation av SDQ.<br />
SDQ formulären kommer att följa med i barnets/elevens journal.<br />
• Sekretess diskussion<br />
Utmynnade i ett dokument för individuell handlingsplan/målformulering där<br />
vårdnadshavarna får skriva under på att sekretessen hävs mellan de aktuella<br />
professionerna.<br />
• Screenat alla barn i beslutade åldrar<br />
• I samarbete med Sveriges kommuner och landsting (SKL), har vi tagit fram en modell<br />
som visar familjecentralens samlade kompetenser när det gäller barn och ungas<br />
psykiska hälsa.<br />
Att arbeta i samverkan för att nå ett gemensamt mål:<br />
- Reflektioner och lärdomar; Med den grund som vi redan hade med inarbetade rutiner runt<br />
samverkan mellan kommun och landsting blev det lättare att utvidga samarbetet med<br />
elevhälsan.<br />
<strong>Hörnefors</strong> är ett litet samhälle, med god personkännedom och geografisk närhet till varandra<br />
som gör kontakterna smidigare.<br />
Kommun och landstinget har olika kulturer, språk och regelverk som blir tydliga när man tex.
ska utarbeta gemensamma dokument. Vilket ibland kan leda till långa diskussioner.<br />
Viktigt med fasta inplanerade träffar som alla prioriterar.<br />
Att ha engagerade chefer från alla aktörer är viktigt för att kunna avsätta tid, sporra oss, driva<br />
arbetet framåt.<br />
En viktig effekt är att samverkan mellan Familjecentralens aktörer har påbörjats och att<br />
framtida former för samverkan har initierats.<br />
Att arbeta med en standardiserad arbetsprocess inom och över verksamhetsgränser:<br />
- Reflektioner Viktigt att alla chefer har samma mål och en gemensam linje och<br />
kännedom angående varandras budget.<br />
Svårt att hitta en arbetsprocess som fungerar inom alla verksamheter på grund av<br />
våra olika kulturer och regelverk.<br />
- Lärdomar Bra att utgå från de befintliga hälsobesöken som finns inom både<br />
barnhälsovården och skolhälsovården.<br />
Att arbeta med systematiskt förbättringsarbete:<br />
- Fördelar Pågår under en längre tid. Lärandeseminarium driver processen framåt,<br />
erfarenhetsutbyte med andra grupper, nya kollegor. Bra att avsluta med en rapport, det<br />
blir en sammanfattning av arbetet som gjorts och lättare att se nästa steg i processen.<br />
- Nackdelar Tidskrävande och stort arbete med minimala resurser. Andra<br />
arbetsuppgifter får stå tillbaka.<br />
- Mest givande Samarbetet mellan de olika verksamheterna stärker oss i våra<br />
professioner.<br />
- Svårast Att få till tider för träffar. Att få vårt arbetssätt, tankar och idéer nedskrivna.<br />
- Lärdomar Vi har varit en stor grupp och det har varit viktigt att fördela arbetet mellan<br />
oss så att man hela tiden kommer vidare i processen. Ögonen utifrån har varit<br />
ovärderliga i förbättringsarbetet.<br />
Sammanfattning kring måluppfyllelse:<br />
Vi erbjuder alla barn/elever screening i samband med hälsobesöken. Insatser är<br />
påbörjade.<br />
Reflektion;<br />
Svårare att få in formulären i de högre årskurserna.<br />
Motivera övrig personal att jobba med de elever som inte syns och hörs men<br />
har svårigheter enligt SDQ.<br />
Information till föräldrar och personal har troligtvis bidragit till det uppnådda<br />
resultatet.<br />
Den statistik som finns med i rapporten är egentligen en första test av esmaker och<br />
vi kommer säkert att förändra vissa delar.<br />
Vårt mätunderlag är idag inte speciellt stort. När vi fått in mer data kommer vi att<br />
kunna göra fler reflektioner.
Framtiden;<br />
Vår tanke är att implementera detta arbete i verksamheten<br />
Vi vill också sprida vårt arbete till olika instanser i organisationen så att alla kan känna sig<br />
delaktiga och ha vetskap om vårt arbete. Det kommer vi att göra genom att;<br />
Presentera resultat till personal på de olika enheterna. Ex skola, förskola, hälsocentral<br />
m.m.<br />
Vi planerar för en presentation av vårt arbete för kommundelsförvaltningen.<br />
6 personer ur BUH gruppen åker tillsammans med kommundelschef och<br />
kommundelsnämndens ordförande till Stockholm på en konferens ang. barn och ungas<br />
psykiska hälsa.<br />
Kommentarer:
HANDLINGSPLAN<br />
Barnets namn: ………………………………………………………………………………..<br />
Förskola/klass:………………Kontaktperson:…………………………tel:………………..<br />
Kort problem beskrivning: …………………………………………………………………...<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Mål, långsiktigt:……………………………………………………………………………….<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Mål, kortsiktigt:……………………………………………………………………………….<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Åtgärd:…………………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Uppföljning:……………………………………………………………………………………<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Utvärdering:…………………………………………………………………………………..<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Finns redan påbörjade insatser? Vilka?.....................................................................................<br />
…………………………………………………………………………………………………<br />
Jag/vi har tagit del av handlingsplanen. Ja Nej<br />
Jag /vi godkänner att mitt barns ärende tas upp i BHT /EHT. Ja Nej<br />
Jag/vi godkänner att mitt barns ärende tas upp med…………………………………………<br />
Vårdnadshavare: namn: ………………………………..tel. bostad………………………….<br />
tel: arb……………………………….mobil………………………………<br />
Vårdnadshavare: namn: ………………………………..tel. bostad………………………….<br />
tel: arb……………………………….mobil………………………………<br />
Ansvarig och datum:…………………………………………………………..