(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vårdmöten som strider mot svenska barnmorskors etnocentriska syn på… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
ken som uppskattar att cirka 120 miljoner kvinnor som lever idag har<br />
utsatts för könsstympning (1999:101–104).<br />
Andra forskare, till exempel Birgitta Essén & Sarah Johnsdotter<br />
(2004) <strong>och</strong> Elisabetta Grande (2004), intresserar sig också för den<br />
selektiva rubriceringen <strong>och</strong> för frågan varför stympning i form av<br />
genital plastikkirurgi inte är förbjudet i väst precis som FGC.<br />
Den selektiva rubriceringen kan framstå som betydelselös, som<br />
ett namn bara, men i en vidare kontext av maktrelationer, fungerar<br />
den som ett dubbelverkande tystande av ”jaget” genom att den<br />
rättfärdigar projiceringar på den ”andra” <strong>och</strong> därmed förstärker <strong>och</strong><br />
sprider idén med att rädda den ”andra” som en välvillig handling.<br />
Efter år av eftertanke säger Germaine Greer (1999) följande om sig<br />
själv:<br />
Jag hörde till de feminister i Mexico City 1985 [början på kvinnornas<br />
decennium] som först tog upp problemet med FGM i ett internationellt<br />
forum, men nu är jag obenägen att uttala mig om dess betydelse<br />
som kulturellt fenomen med tanke på den mystiska böjelse för självstympning<br />
som kan märkas i vår egen kultur.<br />
I ett försök att förklara barnmorskornas beskrivningar av sexualiteten<br />
hos de omskurna kvinnorna i deras <strong>vård</strong>, tycker vi att den<br />
selektiva rubriceringen <strong>och</strong> det etnocentriska konceptet är mycket<br />
användbart, framförallt det hegemoniska perspektivet. I det här<br />
fallet innefattar hegemonisk etnocentrism inte bara tron på den<br />
egna kulturens eller det egna perspektivets överlägsenhet. Det är<br />
snarare en central maktfråga där man använder hierarkiska relationer<br />
<strong>och</strong> övervälde <strong>och</strong> demoniserar, anklagar <strong>och</strong> stereotyperar den<br />
”andra” samtidigt som man presentera det egna perspektivet som<br />
den universella normen som den ”andra”, den underlägsna måste<br />
räddas till.<br />
Hegemonisk etnocentrism är vad andra skulle kunna kalla kulturalisering<br />
av rasism (Razack, 1999), något som även utmärker de<br />
förändringar som skett i konceptualiseringen av rasism i globaliseringsprocessen<br />
(Bhavnani, 2001). Den framhäver skillnaderna på<br />
ett sätt som ger föga utrymme åt att utforska de värdefulla egenskaper<br />
som ligger i mångfalden. Den skapar även intrycket eller<br />
benägenheten att se socialt konstruerade system i enkelspåriga<br />
termer, <strong>och</strong> förhindrar därmed förståelsen för de komplexa dynamiska<br />
interaktionerna mellan den dominerande kulturen <strong>och</strong> diasporan,<br />
de skiftande identiteterna <strong>och</strong> det utrymme man förhandlat<br />
sig till som faktiskt förändrar även den dominerande kulturen <strong>och</strong><br />
90