(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Vårdmöten som strider mot svenska barnmorskors etnocentriska syn på…<br />
föräldrarna haft för avsikt att stympa sina döttrar (Rahman &<br />
Toubia, 2000). Omskurna kvinnor har även vittnat om att de inte<br />
alls upplevt de hälsoproblem eller den sexuella förnekelse som<br />
används för att rättfärdiga de ingripanden som gjorts för att utrota<br />
sedvänjan (Ahmadu, 2000; Njambi, 2004). Debatterna på den<br />
Internationella Kvinnokonferensen i Köpenhamn 1980 <strong>och</strong> den<br />
Internationella Befolkningskonferensen i Kairo 1994 (Abusharaf,<br />
2001) ska ses i den kontexten. I Köpenhamn lämnade afrikanska<br />
kvinnor konferensen i protest mot de västerländska feministers<br />
sexuella beskrivningar, <strong>och</strong> hävdade att i motsats till de västerländska<br />
feministers uppfattning var de afrikanska kvinnornas problem<br />
inte sexualiteten, utan bristen på utveckling, ett ämne som<br />
ofta ignoreras i diskussioner om att utrota FGC.<br />
De afrikanska kvinnorna rättfärdigade på inget sätt omskärelse.<br />
Inte heller förnekade de skadan <strong>och</strong> den underordnande effekt sedvänjan<br />
har på kvinnor. De gav snarare uttryck åt det paradoxala i<br />
beskrivningen <strong>och</strong> benägenheten till det som Narayan (2000) kallar<br />
selektiv rubricering (selective labelling) eller räddningspolitiken<br />
(politics of rescue) som gör det möjligt för de ingripande organen<br />
att osynliggöra de faktiska problemen i utvecklingsdiskursen <strong>och</strong><br />
sedvänjan, liksom även kvinnornas erfarenheter, samtidigt som<br />
man projicerar de misslyckade ingripandena på dem som varande de<br />
”andra” eller på deras kultur. Som Razack (1998) hävdar, är oförmågan<br />
att förstå att man själv bidrar till att förtrycka dem man<br />
hjälper en central <strong>strukturell</strong> faktor i <strong>diskriminering</strong>. När det gäller<br />
FGC, förstärks oförmågan att reflektera eller förstå jaget genom<br />
den selektiva fokuseringen på att utrota FGC, i synnerhet fokuseringen<br />
på lagen som förbjuder det, medan föga energi ägnas åt att<br />
se till att ”invandrarna” inte utsätts för <strong>diskriminering</strong>. Razack drar<br />
slutsatsen att den oerhörda energi många forskare <strong>och</strong> rättaktivister<br />
ägnat åt FGC, bidrar till att visa att man främst ägnat sig åt dokument<br />
av föga kulturellt värde <strong>och</strong> åt att bekräfta den västerländska<br />
kulturens överlägsenhet. Germaine Greer (1999) stöder den här<br />
inställningen genom att peka på den typ av selektiv rubricering som<br />
gör att det hon kallar stympning kan passera som neutral, till <strong>och</strong><br />
med som medicinskt önskvärd, ”plastikkirurgi” i västvärlden. Hon<br />
ger ett exempel på sådan stympning som utförs av läkare i USA:<br />
American Academy of Pediatrics rekommenderar att klitoris som<br />
överstiger treåttondels tum ska avlägsnas från flickor före femton<br />
månaders ålder. Fem sådana ingrepp utförs i USA varje dag. Den här<br />
typen av ”plastikkirurgi” finns inte med i den internationella statisti-<br />
89