(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Svenska empiriska studier av sambandet mellan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> psykisk …<br />
neringen påverkar alltså inte bara den nuvarande generationen utan<br />
även de kommande. Självrapporterad utsatthet för etnisk <strong>diskriminering</strong><br />
<strong>och</strong> stress under graviditeten har kopplats till problem med<br />
graviditet <strong>och</strong> förlossning, till exempel för tidig födsel (Rich-<br />
Edwards m.fl., 2001; Dole m.fl., 2003; Hobel, 2004) <strong>och</strong> låg födelsevikt<br />
hos spädbarn (Mustillo m.fl., 2004; Collins m.fl., 2000). Det<br />
sistnämnda gäller även efter att man justerat analyserna för socioekonomisk<br />
position <strong>och</strong> livsstilsfaktorer såsom rökning <strong>och</strong> alkoholkonsumtion.<br />
Det finns ett antal möjliga biologiska orsaksvägar<br />
som kan förklara dessa samband. Till exempel kan stress som härrör<br />
ur upplevelser av <strong>diskriminering</strong> öka på produktionen av corticotropin-frigörande<br />
hormon (CRH) i stora mängder av moderkakan,<br />
vilket sedan går ut både i moderns <strong>och</strong> i fostrets blodcirkulation<br />
(Goland m.fl., 1986). Förhöjda nivåer av CRH hos<br />
kvinnor som föder för tidigt har rapporterats (Tropper 1992;<br />
Hobel, 2004, Stancil m.fl., 2000). Det har också formulerats hypoteser<br />
om att förhöjda moderkaks-CRH kan stimulera adrenalinaktiviteten<br />
hos fostret, vilket ökar nivåerna av kortisol, som i sin<br />
tur snabbar på fostrets mognad <strong>och</strong> slutligen triggar en för tidig<br />
förlossning, när hormonnivåerna når över en viss tröskel<br />
(Karalis,1996).<br />
Slutsatser<br />
I ljuset av det starka stöd för att det föreligger ett samband mellan<br />
<strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> hälsa – både fysisk <strong>och</strong> psykisk – som presenterats<br />
i detta kapitel, tillsammans med bevis från andra, tidigare<br />
utförda studier, så är det ingen tvekan om att <strong>diskriminering</strong> är ett<br />
folkhälso- socialt-, <strong>och</strong> politiskt problem. Diskriminering i samhället,<br />
särskilt av den <strong>strukturell</strong>a karaktären, bör därför vara en<br />
fråga av stor angelägenhet för det svenska samhället <strong>och</strong> dess invånare.<br />
Det finns två huvudsakliga orsaker till att bry sig om förekomsten<br />
av <strong>diskriminering</strong>en; mänskliga rättigheter <strong>och</strong> ekonomiska<br />
konsekvenser. Varje människa har rätt att bli behandlad korrekt<br />
<strong>och</strong> rättvist. Varför ska några individer behandlas som tredje klassens<br />
medborgare? Enligt de mänskliga rättigheterna är alla individer<br />
lika <strong>och</strong> bör behandlas lika. Implikationer av att ha ett stort antal<br />
utlandsfödda med dålig hälsa är något som har konsekvenser för<br />
samhällsekonomin <strong>och</strong> den ekonomiska tillväxten på sikt.<br />
73