(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Svenska empiriska studier av sambandet mellan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> psykisk … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
m.fl., 2000). Svagheten i dessa två studier är att man mätte <strong>diskriminering</strong>en<br />
vid ett enstaka tillfälle <strong>och</strong> hälsoutfallen flera år därefter.<br />
Det har gjorts några försök att mäta både <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong><br />
hälsa vid två tillfällen, bland annat i en studie som nyligen publicerats.<br />
Den baserades på “The US Eastside Village Health Worker<br />
Partnership survey”, som är en befolkningsbaserad deltagande studie<br />
av Afroamerikanska kvinnor som bor i östra Detroit. Där mätte<br />
man självrapporterad vardaglig <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> relaterade den<br />
till depressiva symtom <strong>och</strong> till självrapporterad allmän hälsa, både<br />
1996 <strong>och</strong> 2001 (Schulz m.fl., 2006). Författarna visade att en<br />
ökning av erfarenhet av <strong>diskriminering</strong> var relaterad till en ökning<br />
av depressiva symtom <strong>och</strong> till försämrad allmän hälsa. Med andra<br />
ord, ju mer <strong>diskriminering</strong>, desto sämre hälsa, vilket rimmar väl<br />
med våra resultat när det gäller att risken för dålig hälsa var så<br />
mycket större bland dem som varit utsatta för <strong>diskriminering</strong> vid<br />
flera tillfällen än bland dem som varit utsatta någon gång. Med hänsyn<br />
tagen till skillnader i inkomst <strong>och</strong> utbildning kunde de visa att<br />
utsatthet för <strong>diskriminering</strong> var kausalt relaterat till dålig psykisk<br />
<strong>och</strong> fysisk hälsa.<br />
De longitudinella studierna vi beskrivit ovan stödjer antagandet<br />
att resultaten från tvärsnittstudier, där samband mellan <strong>diskriminering</strong><br />
<strong>och</strong> hälsa påvisats, avspeglar något mera än en tendens bland<br />
människor med dålig hälsa att uppleva sig själva som orättvist<br />
behandlade. En stor utmaning för den framtida forskningen inom<br />
området är att mäta utsatthet för <strong>diskriminering</strong> genom livet <strong>och</strong><br />
att försöka analysera den ackumulerade effekten. Ett livsloppsperspektiv<br />
skulle kunna bidra till en bättre förståelse av mekanismerna<br />
<strong>och</strong> processerna mellan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> hälsa, <strong>och</strong> bidra<br />
till att utveckla bättre strategier <strong>och</strong> framgångsrika interventioner,<br />
som i sin tur kan förhindra hälsoproblem hos kommande generationer.<br />
Varför finns det ett behov att ett livsloppsperspektiv?<br />
Med ett livsloppsperspektiv utgår man från att effekterna av <strong>diskriminering</strong><br />
går över generationerna. Genom att identifiera perioder<br />
som är kritiska i förhållande till effekten av <strong>diskriminering</strong> på<br />
hälsan kan effektivare interventioner <strong>och</strong> folkhälsoprogram utformas<br />
så att framtida folkhälsoproblem kan minimeras. Då kan man<br />
bättre avgöra när <strong>och</strong> hur interventioner behöver göras. Diskrimi-<br />
72