(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Svenska empiriska studier av sambandet mellan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> psykisk … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
om i vilken utsträckning individerna hanterar de stressande erfarenheterna.<br />
Amerikanska studier har visat att internalisering,<br />
undantryckande eller förnekande av <strong>diskriminering</strong>en är kopplade<br />
till negativa hälsoeffekter (Krieger, 1990; Taylor & Jackson, 1990).<br />
Internalisering av <strong>diskriminering</strong> har också visat sig kunna förutsäga<br />
en lägre tillfredställelse med livet <strong>och</strong> högre förekomst av kroniska<br />
hälsoproblem <strong>och</strong> psykosomatiska hälsoproblem (Williams &<br />
Chung 1996).<br />
Att mäta <strong>diskriminering</strong> i hälsostudier – rekommendationer<br />
Det finns egentligen två olika inriktningar när det gäller hur <strong>diskriminering</strong><br />
ska mätas i hälsostudier. En grupp forskare har åsikten<br />
att <strong>diskriminering</strong> ska mätas på den <strong>strukturell</strong>a nivån, <strong>och</strong> inte på<br />
individuell nivå. Det kan göras genom att analysera hur samhälleliga<br />
institutioner fungerar gentemot etniska minoriteter (<strong>SOU</strong><br />
2005:41) eller att deltagarna tillfrågas om det förekommer diskriminerande<br />
praktiker på deras arbetsplatser, skolor eller i samhället<br />
(Nazroo, 2003). Andra forskare rekommenderar att man ska mäta<br />
upplevd <strong>diskriminering</strong> i kombination med att man frågar efter var<br />
(inom vilka institutioner) <strong>diskriminering</strong>en förekommer (till<br />
exempel Williams, 2003; Krieger, 2000; Landrine m.fl., 2006). I vår<br />
studie har vi mätt <strong>diskriminering</strong> enligt rekommendationerna från<br />
de sistnämnda.<br />
Det finns hållbara argument till varför <strong>diskriminering</strong> i hälsostudier<br />
ska baseras på individernas egna upplevelser. Bland annat<br />
har man i andra studier kunnat konstatera att det är skillnad på att<br />
rapportera att det förekommer kränkande särbehandling på till exempel<br />
sin arbetsplats <strong>och</strong> att själv vara utsatt för det, vilket visade<br />
sig tydligt i en studie av <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> kränkande särbehandling<br />
på grund av sexuell läggning. Den allmänna hälsan var<br />
inte alls påverkad hos de heterosexuella kvinnor <strong>och</strong> män som rapporterade<br />
att sådan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> kränkande särbehandling<br />
förekom på deras arbetsplatser, vilket den däremot var hos homo-<br />
<strong>och</strong> bisexuella kvinnor <strong>och</strong> män (Bildt, 2004, Bildt, 2005). Tolkningen<br />
av det resultatet var att man måste vara personligt berörd<br />
för att förekomsten av t.ex. nedsättande omdömen på arbetsplatsen<br />
ska påverka hälsan. Det ligger också väl i linje med resultatet som vi<br />
redovisat i detta kapitel, där vi såg ett tydligt dos-respons-samband<br />
mellan upplevd kränkande särbehandling <strong>och</strong> psykisk ohälsa.<br />
66