(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Svenska empiriska studier av sambandet mellan <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> psykisk … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
effekter på hälsan. Vi har påvisat sådana effekter tidigare i andra<br />
studier (Wamala m.fl., 2006c, 2006d).<br />
Mått på <strong>diskriminering</strong> i hälsoforskning<br />
Förståelsen av sambandet mellan upplevd <strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> hälsa<br />
är begränsad av tillkortakommanden när det gäller att mäta <strong>diskriminering</strong>.<br />
Det finns en uppsjö av mätinstrument, men en mängd<br />
olika frågor om <strong>diskriminering</strong> som är avsedda att användas i hälsostudier<br />
(Krieger m.fl., 2005). Den stora variationen i mätinstrument<br />
gör det svårt att jämföra resultaten i de olika studierna <strong>och</strong> att<br />
dra generella slutsatser. Ett annat problem som gör det svårt att<br />
jämföra resultaten från olika studier <strong>och</strong> styrka på sambandet mellan<br />
<strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> hälsa är när <strong>diskriminering</strong> upplevs (med<br />
andra ord tidsperspektivet). Tidsramen på upplevd <strong>diskriminering</strong><br />
som mätts i olika studier varierar från de senaste sex månaderna<br />
(Thompson, 1996), till senaste året (Karlsen & Nazroo, 2002) <strong>och</strong><br />
till hela livstiden (Gee, 2002; Krieger, 1990). Vi har undersökt<br />
upplevd <strong>diskriminering</strong> de senaste tre månaderna. Nackdelen är att<br />
vi inte får information om <strong>diskriminering</strong> som upplevts tidigare än<br />
3 månader. Å andra sidan kan tillförlighet i rapportering av upplevd<br />
<strong>diskriminering</strong> under en längre tid tillbaka ifrågasättas på grund av<br />
glömska (såkallade recall bias).<br />
Det finns alltså en stor variation i de frågor som ställs om <strong>diskriminering</strong>,<br />
mycket beroende på målgruppen. I USA har undersökningar<br />
om etnisk <strong>diskriminering</strong> gjorts specifikt för Afro-amerikaner<br />
<strong>och</strong> kan därför inte tillämpas till övriga etniska grupper.<br />
Måttet som används i denna rapport kan användas allmänt till alla<br />
etniska grupper, inklusive svenskar. Detta möjliggör analyser av<br />
betydelse av <strong>diskriminering</strong> för etniska skillnader i hälsa <strong>och</strong> kan<br />
vara ett sådant mått som Landrine m.fl., 2006 efterlyser.<br />
De flesta tidigare studier har få deltagare, oftast universitetsstudenter<br />
som gör det svårt att generalisera resultaten till övriga<br />
befolkningen. I vår studie hade vi möjlighet att analysera effekter<br />
av <strong>diskriminering</strong> på hälsa utifrån en nationell folkhälsoenkät som<br />
skickas till en slumpvald stor grupp som representerar en normal<br />
population i Sverige.<br />
Många tidigare studier har mätt dagliga upplevelser av <strong>diskriminering</strong><br />
i form av mellanmänsklig <strong>diskriminering</strong>, eller kränkande<br />
behandling, under det att färre har försökt fånga även institutionell,<br />
64