(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 <strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong><br />
till att behandlingen hade mycket goda resultat <strong>och</strong> att kunskap om<br />
barnens <strong>och</strong> familjens situation fanns för att ge den <strong>vård</strong> som<br />
behövdes.<br />
Bodegård analyserar också olika institutionella aktörernas politisering<br />
av ”apatiska barn” som bl.a. ledde till nedläggning av <strong>vård</strong>avdelningar,<br />
brist på uppföljning av medicinska behov <strong>och</strong> psykiatriska<br />
behandlingar <strong>och</strong> även till ifrågasättande av barnens tillstånd<br />
<strong>och</strong> sjukdom samt familjernas ”reella” intentioner (se t.ex. <strong>SOU</strong><br />
2006:49). I sin analys lyfter han fram hur medicinska basala behov<br />
för dessa patienter omvandlades, under en moralisk panik, till en<br />
politisering av patienternas diagnos. ”De apatiska barnen” blev inte<br />
längre barn utan istället omvandlades de till sociopolitiska varelser<br />
med statusen – ”asylbarn”. Dessa barn kunde därmed förklaras<br />
utifrån deras ”legala” status (irreguljära medborgare) <strong>och</strong> inte<br />
utifrån medicinska kriterier <strong>och</strong> diagnos. Med andra ord blev dessa<br />
barn <strong>och</strong> deras familjer undantagna sina rättigheter <strong>och</strong> blev föremål<br />
för statens kontroll (se Agamben, 2005).<br />
I Bodegårds analys av regeringens agerande <strong>och</strong> inställning till<br />
dessa barn genom de rapporter som den nationella samordnaren för<br />
barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom gav ut mellan 2005<br />
<strong>och</strong> 2006 (Utrikesdepartements rapport 2005:1 <strong>och</strong> 2005:2; <strong>SOU</strong><br />
2006:49) exponerar han inte bara de brister på analytiska redskap<br />
<strong>och</strong> metodologiska överväganden som präglar rapporterna, utan<br />
också de processer av misstänkliggörande <strong>och</strong> demonisering av<br />
barnens familjer samt marginalisering av de goda <strong>vård</strong>resultaten.<br />
Han lyfter även fram den <strong>vård</strong>ideologiska aspekten som också har<br />
bidragit till en försämring av <strong>vård</strong> för barnens <strong>och</strong> familjernas hälsa.<br />
* * *<br />
Statens folkhälsoinstitut (2003) har redogjort för hur sociala förhållanden<br />
kan skapa en hälsosammare befolkning. Sveriges elva<br />
folkhälsomål (Ibid.) är viktiga utgångspunkter att beakta i frågan<br />
om etnisk ojämlikhet <strong>och</strong> den <strong>strukturell</strong>a <strong>diskriminering</strong>ens<br />
mekanismer som berör olika samhällsområden. De elva målen är:<br />
delaktighet <strong>och</strong> inflytande, ekonomisk <strong>och</strong> social trygghet, trygga<br />
<strong>och</strong> goda uppväxtvillkor, ökad hälsa i arbetslivet, sunda <strong>och</strong> säkra<br />
miljöer <strong>och</strong> produkter, en mer hälsofrämjande hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>,<br />
gott skydd mot smittspridning, trygg <strong>och</strong> säker sexualitet <strong>och</strong> god<br />
reproduktiv hälsa, ökad fysisk aktivitet, goda matvanor <strong>och</strong> säkra<br />
livsmedel, ett minskat bruk av tobak <strong>och</strong> alkohol samt ett<br />
25