(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
ingens nationella översyn <strong>och</strong> som ligger till grund för Socialstyrelsens<br />
bedömningar <strong>och</strong> uttalanden. Eugenia materialet är litet <strong>och</strong><br />
begränsat till sin representativitet för hela gruppen av barn med<br />
uppgivenhetssymtom, men har i detalj samma bakgrundsfaktorer.<br />
Det är jämförelsevis mycket välbeskrivet <strong>och</strong> handläggningen motsvarar<br />
sedvanlig <strong>vård</strong> av sjuka barn. Det integrerar internationell<br />
kunskap.<br />
Om Eugeniastudiens observationer <strong>och</strong> resultat är relevanta för<br />
hela gruppen ”apatiska barn”, så kan den stora anhopningen av barn<br />
som reagerar med dessa symtom förklaras utifrån att barnen har en<br />
likartad multifaktoriell bakgrund <strong>och</strong> familjerna får ett speciellt<br />
passiviserande <strong>och</strong> för individerna obegripligt, vanmaktsframkallande<br />
<strong>och</strong> dubbelbindande bemötande i det svenska samhället (inte<br />
bara av migrationsmyndigheter utan också av socialtjänsten <strong>och</strong><br />
<strong>vård</strong>en). Detta bryter ned genom att misstänkliggöra istället för att<br />
bekräfta dessa människors personliga upplevelser <strong>och</strong> motiv att<br />
söka hjälp i Sverige. Det accentuerar hopplösheten, hjälplösheten<br />
<strong>och</strong> det oförutsägbara tidsperspektivet <strong>och</strong> kan då utgöra den sista<br />
belastningen som kan leda till en förlamande uppgivenheten (Roth,<br />
2006). Otydligheten i bemötandet fräter sönder den psykiska styrkan<br />
där meningsfull kamp för egna rättigheter skulle kunnat gynna<br />
den personliga integriteten <strong>och</strong> motståndskraften mot situationens<br />
reella belastningar.<br />
Det finns anledning att ifrågasätta om bemötandet i Sverige av de<br />
apatiska barnen <strong>och</strong> deras familjer är i samklang med internationella<br />
överenskommelser om mänskliga rättigheter, FN:s barnkonvention<br />
<strong>och</strong> medicinsk etik.<br />
Det stora antalet asylsökande barn med uppgivenhetssymtom<br />
har varit en utmaning inte minst för det svenska <strong>vård</strong>samhället <strong>och</strong><br />
framtida uppföljningar <strong>och</strong> utvärderingar kommer att avgöra om<br />
den politiserade <strong>vård</strong>ideologin var ett allvarligt avsteg från medicinsk<br />
etik eller ett gynnsamt förhållningssätt. I ett samhälle som<br />
vårt är behovet av kompromisser mellan medicinskt etiska frågeställningar<br />
<strong>och</strong> den rådande politiska maktens direktiv mycket mer<br />
problematiskt än i ett samhälle där det medicinska etablissemanget<br />
står autonomt emot statsmakten. I detta har ett samgående mellan<br />
politiska intressen <strong>och</strong> <strong>vård</strong>ideologiska kunnat förmärkas på ett sätt<br />
som inte omedelbart kan förstås som motsvarande sedvanlig medicinskt<br />
etiskt förhållningssätt <strong>och</strong> där en klyvning uppstått mellan<br />
barnmedicinska <strong>och</strong> barnpsykiatriska företrädare (Zetterström,<br />
2005).<br />
208