(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med…<br />
finns inte. Detta gör att behandlarna hela tiden har att brottas med<br />
vanmakten i <strong>vård</strong>situationen.<br />
Bedömningen visar på genomslagskraften av den kvarhållna ”okunskapen”<br />
<strong>och</strong> förbigår rapporterna om utmärkta behandlingsresultat.<br />
Det går inte att förstå varför pojken inte gavs <strong>vård</strong> enligt gängse<br />
medicinska principer för ett ospecifikt svårt sjukdomstillstånd av<br />
motsvarande art. Tvärtom synes tillsynsmyndigheten ha bedömt<br />
det hela just som ett specifikt sjukdomstillstånd som inte skall ges<br />
sedvanlig <strong>vård</strong> då entydig erfarenhet visar att ”[sjukhus<strong>vård</strong>] förvärrar<br />
... apatiska tillstånd” (Åhlund m.fl., 2005). Man har rätt att<br />
undra dels om pojken gavs <strong>vård</strong> enligt ett medicinskt bedömt <strong>vård</strong>behov,<br />
dels om hans rätt till stöd från tillsynsmyndigheten i <strong>vård</strong>situationen<br />
var det sedvanliga?<br />
Inga asylsökande familjer med apatiska barn har själva anmält<br />
<strong>vård</strong>en för granskning till HSAN. Dessa barn har formellt sett rätt<br />
till tillsyn angående sjuk<strong>vård</strong> även om de inte har uppehållstillstånd.<br />
Familjerna har inte vågat anmäla bristerna i <strong>vård</strong>en. Att det finns<br />
formella rättigheter till <strong>vård</strong> <strong>och</strong> tillsyn är inte liktydigt med att alla<br />
kan få ta del av den.<br />
Man har rätt att ställa frågorna om Socialstyrelsen tillräckligt har<br />
skyddat de asylsökande barnen <strong>och</strong> samhället från en destruktiv<br />
”okunskap”? Har man ”svarat för kunskapsutveckling <strong>och</strong> kunskapsförmedling<br />
i <strong>vård</strong> <strong>och</strong> omsorg <strong>och</strong> följt forsknings- <strong>och</strong><br />
utvecklingsarbete av särskild betydelse… <strong>och</strong> verkat för att sådant<br />
arbete kommer till stånd”? Har man ”vakat över verksamheterna<br />
vad det gäller kvalitet <strong>och</strong> säkerhet samt den enskildes rättigheter?”<br />
(SFS nr 1996:570: Förordning med instruktion för Socialstyrelsen)<br />
Väntan i hopplöshet hjälplöshet <strong>och</strong> oförutsägbarhet i tid<br />
Asylsökandes psykiska ohälsa är bl.a. relaterad till långvarig väntan<br />
<strong>och</strong> osäkerhet i asylprocessen (Roth, 2006).<br />
Insjuknande i svåra uppgivenhetssymtom hos barn i asylprocessen<br />
kan emellertid inte bara korreleras till längden av vistelsen i<br />
Sverige eller till avslag på asylansökan under denna tid (Bodegård,<br />
2004 a <strong>och</strong> b, 2005 a <strong>och</strong> b samt 2006). En stor andel av barnen med<br />
uppgivenhetssymtom har insjuknat tidigt i asylprocessen <strong>och</strong> innan<br />
familjen ännu fått något avslag. Detta viktiga fynd som också gjorts<br />
i den nationella översynen (<strong>SOU</strong> 2005:2), talar för att familjens<br />
203