(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
tänker just någon form av misshandel) så hade föräldrarnas<br />
omsorgskapacitet <strong>och</strong> förhållningssätt kunnat observeras <strong>och</strong><br />
bedömas. Den stora engelska undersökningen – CHYPIE 2004 –<br />
visar att väl indicerad barnpsykiatrisk sjukhus<strong>vård</strong> både ökar förståelsen<br />
av patienternas ohälsotillstånd <strong>och</strong> ger bättre hälsa.<br />
Ryktesspridningen är mycket belastande <strong>och</strong> i en del fall t.o.m.<br />
retraumatiserande för familjer med svårt sjuka barn. Otryggheten<br />
har återkommit. Flera föräldrar har undrat varför de som ifrågasätter<br />
inte själva går ut <strong>och</strong> ser hur sjuka de här barnen är, fortfarande<br />
långt efter det familjerna fått PUT. En mamma återföll i PTSD <strong>och</strong><br />
drömde mardrömmar om att hennes PUT revs sönder.<br />
Familjernas rättssäkerhet<br />
Dessa familjers egen rättssäkerhet i det svenska samhället har diskuterats<br />
mycket litet. Inget fall har mig veterligen bedömts av<br />
Hälso- <strong>och</strong> Sjuk<strong>vård</strong>ens Ansvarsnämnd (HSAN) trots att många<br />
mycket sjuka barn avvisats från sådan <strong>vård</strong> som ett svenskt barn<br />
med motsvarande tillstånd skulle fått. Det har kommit till min<br />
kännedom att flera fall har anmälts till regionala tillsynsmyndigheter<br />
med frågeställningen om barnen beretts sådan <strong>vård</strong> som deras<br />
tillstånd påkallat. Det är oklart hur dessa har bedömts.<br />
Några exempel på att det finns anledning att fundera över de här<br />
familjernas rättsäkerhet i det svenska samhället:<br />
En familj önskade få en second opinion av en erfaren läkare vid<br />
kliniken – klinikledningen tillät inte detta (Socialstyrelsen vitsordade<br />
att detta inte var formellt korrekt).<br />
En familj önskade få byta ansvarig läkare till en annan läkare i<br />
organisationen. Ledningen vägrade familjen detta. Familjen vågade<br />
ej ifrågasätta detta.<br />
En pojke med ett svårt syndrom, som efter avsevärd tid också<br />
utvecklade ökande kroppsliga lång<strong>vård</strong>ssymtom, gavs ej sådan <strong>vård</strong><br />
som ett svenskt barn med en sådan symtombild av ”okänd genes”<br />
skulle fått. Detta anmäldes till den regionala tillsynsenheten. Tillsynsenheten<br />
påpekade brister i handläggningen men summerarde<br />
(mars 2006) att<br />
202<br />
…ärendet visar på de stora svårigheter man möts av i behandlingen av<br />
barn med svåra uppgivenhetssyndrom. Socialstyrelsen har tagit fram<br />
riktlinjer för behandling men någon säker <strong>och</strong> framgångsrik metod