(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med…<br />
hittills kända symtom på funktionsnedsättningar som har observerats<br />
hos asylsökande med uppgivenhetssymtom i Sverige”. Detta är<br />
inte korrekt då de svåraste kliniska symtomen såsom ångestattackerna,<br />
hyperaktivitet vid belastning <strong>och</strong> alla de sekundära somatiska<br />
symtomen (tabell 2, symtom 3, 6, 9, 10 <strong>och</strong> 11) som tidigare redovisats<br />
inte finns medtagna (Bodegård, 2004 a <strong>och</strong> b samt 2005 a).<br />
Det går att ifrågasätta om den nationella översynens kliniska<br />
bedömningskriterier kan utgöra underlag för säkra avgränsningar<br />
av variationer i den kliniska bilden <strong>och</strong> bedömning av allvaret i barnens<br />
sjukdomsbild <strong>och</strong> av barns transporterbarhet inför en eventuell<br />
avvisning. De svåra lättutlösta ångest <strong>och</strong> skrikattackerna är<br />
medicinska hinder för belastningar som transporter (symtom 6 i<br />
tabell 2).<br />
Socialstyrelsen har emellertid förordat att detta klassificeringssystem<br />
skall användas i den kliniska rutinen. Den modell som presenterats<br />
från Eugenia har ansetts för svår att använda. 18<br />
Bristen på klassificeringssystem med täckande <strong>och</strong> strikta<br />
avgränsande diagnoskriterier är ett av de stora systemfelen i problematiken<br />
kring asylbarnen med uppgivenhetssymtom.<br />
Vi förfogar inte över medicinskt adekvata riktlinjer för att säkert<br />
kunna klargöra vilka barn man faktiskt talar om. Förvirringen är<br />
stor <strong>och</strong> ständiga missförstånd kännetecknar diskussionen på olika<br />
nivåer <strong>och</strong> i det konkreta arbetet med ”de apatiska barnen”. Denna<br />
benämning används vanligen för hela gruppen barn med inbördes<br />
olika nivåer av uppgivenhetssymtom <strong>och</strong> <strong>vård</strong>behov. Den bör inte<br />
användas som en diagnostisk beteckning då den inte är en tillräckligt<br />
differentierande medicinsk diagnos utan ett begrepp som är<br />
resultat av symbiosen mellan politiska <strong>och</strong> medicinska aspekter.<br />
Benämningen i sig säger inte något om det enskilda barnets behov<br />
av sjuk<strong>vård</strong>. För att tydliggöra: ”Luftvägsinfektioner” är en benämning<br />
som täcker allt från obetydliga övre luftvägsinfektioner till<br />
svåra bakteriella livshotande lunginflammationer – den säger inte<br />
något om barnets <strong>vård</strong>behov. ”Leukemibarn” kan vara barn med<br />
behandlingsbara akuta lymfatiska leukemier med mycket god prognos<br />
till väsentligen mycket svårare sjukdom, där prognosen är<br />
avsevärt mycket sämre. Apatiska barn kan vara allt från barn med<br />
lindrig uppgivenhet till livshotande funktionsbortfall med svår ångest.<br />
18 Eugeniaklinikens kliniska bedömning redovisades vid en dragning på Socialstyrelsen tidigt<br />
våren 2005, vid möte med Riksdagens socialutskott (Bodegård 2005 a), vidare vid Socialstyrelsens<br />
experthearing i juni 2005.<br />
197