(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med…<br />
De apatiska barnen <strong>och</strong> PRS<br />
I rapporterna från den nationella översynen (<strong>SOU</strong> 2005:2 <strong>och</strong><br />
<strong>SOU</strong> 2006:49) framgår att Pervasive Refusal Syndrome (PRS) ej<br />
beskrivits bland asylbarn eller etniska minoriteter <strong>och</strong> har en<br />
annorlunda psykotraumatisk bakgrund. Detta skulle vara ett skäl<br />
att ej se asylbarnens uppgivenhetssymtom som ett uttryck för<br />
samma slags stressreaktion som beskrivits vid PRS.<br />
Socialstyrelsen uttalar också – refererande till samordnarens första<br />
rapport – att:<br />
Det saknas vetenskapligt grundad definition eller förklaring till problemet,<br />
att de fall som beskrivits i den internationella litteraturen inte<br />
handlat om asylsökande barn eller i någon större utsträckning om barn<br />
till etniska minoriteter” vidare” att det saknas kunskap om, <strong>och</strong> därmed<br />
sammanhängande avgränsning av, problemområdet asylsökande<br />
barn med uppgivenhetssymtom. (Socialstyrelsens Redovisning av<br />
regeringsuppdrag D 00-6781/2005 s. 2 <strong>och</strong> 1)<br />
Socialstyrelsen finner alltså också anledning att knyta uppgivenhetssymtom<br />
kausalt till asylsituationen för etniska minoriteter <strong>och</strong><br />
beaktar inte vad som framförts tidigare om den psykologiska positionen<br />
i hopplöshet <strong>och</strong> hjälplöshet (oavsett yttre orsaker) som<br />
den väsentliga orsaken till det psykiatriska tillståndet (Bodegård,<br />
2004 a <strong>och</strong> b; 2005 b samt Lyngå von Folsach, 2005). Socialstyrelsen<br />
distanserar därmed kunskapen <strong>och</strong> forskningen kring det internationellt<br />
beskrivna tillståndet – PRS – från de svenska asylbarnen<br />
med uppgivenhetssymtom.<br />
Det finns således anledning att försöka analysera om det verkligen<br />
finns goda grunder att, som sker, underkänna sambandet mellan<br />
apatiska asylbarn i Sverige <strong>och</strong> PRS <strong>och</strong> i detta beakta att:<br />
1. De båda kliniska tillstånden motsvarar varandra i symtom <strong>och</strong><br />
klinisk bild.<br />
2. PRS-barnen <strong>och</strong> de apatiska barnen har samma psykologiska<br />
grund i hopplöshet, hjälplöshet <strong>och</strong> oförutsägbarhet i tid<br />
(Bodegård 2004 a b, 2005 b <strong>och</strong> Lyngå von Folsach 2005) oavsett<br />
att olika yttre belastande faktorer forcerat in barnen i detta<br />
psykiska läge.<br />
3. Det föreligger ”abnormal illness behaviour”, <strong>och</strong> ”learned helplessness”<br />
i båda grupperna. (Tompson & Nunn, 1996, 1997) 13<br />
13 Definition av ”abnormal illness behaviour” enligt Nunn: Föräldrar initierar <strong>och</strong> underhåller<br />
av psyko(pato)logisk anledning med primär <strong>och</strong> sekundärvinst, ett sjukdomstillstånd hos<br />
ett barn <strong>och</strong> motarbetar tillfrisknande. Det skall förstås mera som ett omedvetet psykoso-<br />
191