(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
passivitet <strong>och</strong> apati (depressive withdrawal – Engel, 1962), som då<br />
skall förstås som ett passivt alternativ till en aktiv självmordshandling<br />
(Ekblad <strong>och</strong> Raundalen, 2005). Samtliga barn i Eugeniagruppen<br />
hade uppvisat suicidalt beteende <strong>och</strong>/eller tankeinnehåll innan<br />
insjuknandet. Professor Bryan Lask, England, påpekar att ”valet” av<br />
symtom också är en individuell psykologisk försvarsstrategi – en<br />
flykt till ”time out”. (Lask, 2004) 11<br />
De asylpolitiska aspekterna har styrt kunskapsutvecklingen <strong>och</strong><br />
uppfattningen om sjukdomens art i Sverige. De genuinare barnpsykologiska<br />
<strong>och</strong> barnpsykiatriska perspektiven har kommit i andra<br />
hand i den nationella översynen. Uppgivenhet kan orsakas av olika<br />
yttre belastningssituationer, vilka var för sig leder till en psykologisk<br />
situation av svår hopplöshet <strong>och</strong> hjälplöshet som i sin tur framkallar<br />
samma typ av psykiatrisk sjukdomsbild (Bodegård, 2005 b;<br />
Kihlbom, 2006 a). Detta uppmärksammas inte i rapporterna från<br />
den nationella översynen där det enträget framhålls att det rör sig<br />
om ett för Sverige unikt <strong>och</strong> tidigare okänt tillstånd. Detta är inte<br />
korrekt. Det psykiatriska tillståndet i sig är vare sig unikt eller<br />
okänt. Det är det stora antalet barn som dukat under i uppgivenhet<br />
under asylprocessen i det svenska samhället som är det unika.<br />
Bristen på differentiering av de olika sidorna som ryms inom<br />
problematiken – själva sjukdomstillståndet, de bakomliggande<br />
orsaksmomenten, de epidemiologiska <strong>och</strong> de politiska faktorerna –<br />
har lett till otillräcklig fokusering på det specifika medicinskt psykiatriska<br />
tillståndet <strong>och</strong> en oöverskådlig helhetsbild. Ambitionerna<br />
synes vara att utan analys av delfaktorerna i en komplex bild åstadkomma<br />
en övergripande förklaring som länkar till åtgärder av<br />
medicinsk <strong>och</strong> politisk art.<br />
Vid Socialstyrelsens experthearing i juni 2005 hävdade ledande<br />
företrädare för barnpsykiatrin att det är viktigt för helhetsförståelsen<br />
<strong>och</strong> förhållningssättet att inte bryta ut patienterna ur sin kontext<br />
(= asylprocessen): Problemet skall inte medikaliseras för att<br />
det skulle befrämja sjukligheten <strong>och</strong> sekundärvinster. Vidare skulle<br />
också den psykologiska ”smittan” öka av detta i gruppen av människor<br />
i samma livssituation. Att ge tillståndet en specifik diagnos<br />
skulle likaledes kunna befrämja en sådan utveckling. Detta reaktiva<br />
beteende skall bäst motverkas med normalisering <strong>och</strong> aktivering<br />
11 En flicka som legat i djupa uppgivenhetssymtom under 2003 tillfrisknade när familjens<br />
trygghet säkrats <strong>och</strong> moderns attityd av hopp återvände. Tre år efteråt minns flickan inte<br />
något av sjukdomsperioden <strong>och</strong> är i en generellt stabilare psykisk balans än lillasystern som<br />
ej utvecklade depressiv devitalisering.<br />
188