(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med…<br />
Det finns inte i rapporten någon detaljerad information om<br />
tidsförloppen mellan uppehållstillstånd <strong>och</strong> tillfrisknande <strong>och</strong><br />
ingen spegling av det aktuella sjuk<strong>vård</strong>sproblemets storlek med<br />
hänsyn till kvardröjande långvariga uppgivenhetssymtom. Det<br />
beskrivs heller inte på vilket sätt föräldrarnas omsorgsförmåga<br />
bedömts.<br />
Rapporten presenterar en fältundersökning som visat att det inte<br />
föreligger något samband mellan händelseutveckling <strong>och</strong> kultur i de<br />
regioner vars medborgare är överrepresenterade i familjerna med<br />
apatiska barn i Sverige <strong>och</strong> fenomenet uppgivenhetssymtom <strong>och</strong> att<br />
detta inte heller är känt av de intervjuade tjänstemännen i dessa<br />
länder. Jämförelser av den formella asylprocessen i det svenska<br />
samhället med förhållandena i Norge <strong>och</strong> Danmark, där asylsökande<br />
barn med uppgivenhetssymtom inte uppträtt i någon nämnvärd<br />
omfattning, visar inga större skillnader. Situationen i Norge<br />
ter sig i en annan dager i en rapport av Raundalen <strong>och</strong> Hjermann<br />
(2004). Finland hade våren 2005 sex fall identifierade.<br />
Den psykologiska betydelsen av bemötandet i asylprocessen är<br />
av mycket stor vikt. I en intervju med ett offentlig juridiskt biträde<br />
i Sverige framhåller denne hur en attityd av misstänksamhet –<br />
skenbar vänlighet – hos handläggare som har både hjälpar- <strong>och</strong><br />
kontrollantfunktion skapar frustration <strong>och</strong> misstro hos de asylsökande<br />
(<strong>SOU</strong> 2006:49 s. 88).<br />
Bemötandet i asylprocessen från myndigheter har drag av sådana<br />
faktorer som är kända att inverka försämrande på PRS (Lask,<br />
2004). Detta gäller även barnpsykiatrins <strong>vård</strong>ideologi med dess<br />
regressionsavvärjande aktiverande kravfullhet. Se nedan, ”De apatiska<br />
barnen <strong>och</strong> PRS”, punkt 8.<br />
En slutsats i rapporten är<br />
… att studien inte kunnat finna något belägg för att trauma (förutom i<br />
möjligen i enstaka fall) skulle vara förklaring till de asylsökande barnens<br />
uppgivenhetstillstånd i Sverige.<br />
Detta ger anledning till en närmare granskning, som redovisas<br />
nedan.<br />
det reella kliniska problemet som råder <strong>och</strong> inte den kroniska utveckling som många av barnen<br />
genomgått. Man saknar vidare uppgifter om det antal barn som i mars 2006 var knutna<br />
till den enhet – Mobila Asyl Teamet (MAST) i Stockholm – som har de flesta barnen med<br />
uppgivenhetssymtom.<br />
185