(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
asylfrågor. Regeringen fattar beslut som kollektiv. Eftersom ärendet<br />
berör Socialdepartementets ansvarsområde (hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>) har<br />
beslutet beretts gemensamt med Socialdepartementet (<strong>och</strong> UD).<br />
Under ärendets beredning inhämtades även synpunkter från bl.a. Socialstyrelsen<br />
<strong>och</strong> Migrationsverket. (KU-ärende 2005/06:KU20) 8<br />
I september 2004 gav migrationsminister Barbro Holmberg leg<br />
psykolog Marie Hessle uppdraget att vara ”nationell samordnare”<br />
för barn i asylprocessen med uppgivenhetssymtom. Hennes uppgift<br />
skulle vara att kartlägga <strong>och</strong> analysera situationen, utveckla<br />
metoder för att upptäcka <strong>och</strong> möta barn i riskzonen, stimulera<br />
samarbetsformer <strong>och</strong> kunskapsutbyte m.m. (Utrikesdepartements<br />
rapport 2005:1)<br />
Den första rapporten från den nationella översynen (Utrikesdepartements<br />
rapport 2005:1 <strong>och</strong> 2005:2, april <strong>och</strong> juni 2005) redovisade<br />
antalet barn, utbredningen i Sverige, oklarheten bakom ”epidemin”,<br />
den stora variationen i svårighetsgrad <strong>och</strong> en del kliniska<br />
data <strong>och</strong> sådana bakgrundsfaktorer som var möjliga att studera<br />
indirekt – via en enkät. Däremot finns inte någon utredning av<br />
möjliga bakomliggande traumatiska faktorer. Det kliniska bedömningsschema<br />
som användes möjliggjorde inte heller bedömning av<br />
de svåraste kliniska symtomen – se vidare nedan: ”Klinisk bedömning”.<br />
Två av regeringen initierade utredningar av samma ämne anses<br />
inte kunna bedrivas parallellt <strong>och</strong> samtidigt. Utredningen av epidemins<br />
medicinska aspekter fick alltså vänta <strong>och</strong> Socialstyrelsen<br />
fick först i juli 2005 det formella uppdraget av regeringen att på<br />
sedvanligt sätt utarbeta medicinska riktlinjer för detta nya ohälsotillstånd.<br />
Detta skedde alltså efter det att regeringens nationella<br />
översyn identifierat drygt 400 fall <strong>och</strong> därmed uppenbarat de<br />
omfattande hälsoaspekterna som förelåg. (<strong>SOU</strong> 2005:2). Förväntningarna<br />
att Socialstyrelsen skulle skapa en tydlig medicinsk förankring<br />
var stora (Zetterström, 2005).<br />
Socialstyrelsen utnyttjade inte någon extern expertutredare utan<br />
samarbetade med regeringens nationella samordnare samt gjorde en<br />
intern inventering <strong>och</strong> sammanställning av kunskapen <strong>och</strong> erfarenheten<br />
i landet bl.a. vid en experthearing i juni 2005.<br />
8 Denna formulering ter sig anmärkningsvärd mot den information som Socialstyrelsen (Lars<br />
Hellgren) lämnade vid Barnläkarföreningens symposium i Uppsala om apatiska barn den<br />
31 mars 2005, att man på Socialdepartementet vid denna tidpunkt överhuvudtaget inte kände<br />
till något om några apatiska barn.<br />
182