(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
prognosen i ett korttidsperspektiv är gynnsam (Bodegård, 2004 a<br />
<strong>och</strong> b, 2005 b–g, 2006).<br />
Vårdideologi<br />
Barnpsykiatrins moderna <strong>vård</strong>ideologi präglas av aktivering av<br />
familjernas inre styrka <strong>och</strong> att föräldrarna skall ta ansvaret för helheten<br />
väsentligen oavsett arten av det barnpsykiatriska tillståndet.<br />
Barn- <strong>och</strong> ungdomspsykiatrin kom att få det medicinska ansvaret<br />
för omhändertagandet av asylbarnen med uppgivenhetssymtom.<br />
Den förhärskande inställningen inom ledningen för den barnpsykiatriska<br />
specialiteten i Sverige under 2003–05 var att tillståndet<br />
är ett reaktivt beteende i asylprocessen <strong>och</strong> inte något specifikt<br />
sjukdomstillstånd: Familjernas livssituation i asylprocessen <strong>och</strong> den<br />
svenska lagstiftningen som möjliggör uppehållstillstånd på basen av<br />
humanitära skäl ses som utgångspunkten för utvecklingen av regressiva<br />
processer där traditionell sjuk<strong>vård</strong> ogynnsamt potentierar<br />
detta. Vården skall inriktas mot utvecklingen av sjukligheten <strong>och</strong><br />
dess sekundärvinster. Sjukhus<strong>vård</strong> anses befrämja regression hos<br />
barnet <strong>och</strong> ansvarsbefria <strong>och</strong> passivisera föräldrarna. Barnen skall<br />
<strong>vård</strong>as i hemmet med huvudansvaret förlagt på föräldrarna. Risker<br />
för ”psykologisk smitta” av samma sort som iakttagits hos t.ex.<br />
”flickor som skär sig”, anorexi <strong>och</strong> suicidalt beteende anses föreligga.<br />
Tjugofem verksamhetschefer inom barn- <strong>och</strong> ungdomspsykiatrin<br />
hävdade i april 2005 att konsensus råder kring denna inställning<br />
inom specialiteten. Detta trots att inga sammanställningar eller<br />
dokumenterade rapporter fanns som kunde visa att <strong>vård</strong> i hemmet<br />
<strong>och</strong> undvikande sjukhus<strong>vård</strong> var en effektiv eller ofarlig <strong>vård</strong>form<br />
(Åhlund m.fl., 2005). 7 (Det är inte därmed sagt att all den<br />
barnpsykiatriska <strong>vård</strong>en i landet verkligen omfattade <strong>och</strong> i praktiken<br />
omsatte den <strong>vård</strong>ideologi som på så sätt hävdades).<br />
7 Först den 13 april 2005 efter ett möte mellan 25 verksamhetschefer i Sveriges Barn- <strong>och</strong><br />
Ungdomspsykiatri sker ett samlat uttalande från en stor grupp företrädare för Barn- <strong>och</strong><br />
ungdomspsykiatrin: Tillståndet skall uppfattas främst som en konsekvens av asylprocessen<br />
<strong>och</strong> är inte primärt sjuk<strong>vård</strong>ens problem. Skrivelsen kritiserades av Professor Rolf<br />
Zetterström då den ”tyder på att de inte vill befatta sig med de apatiska barnen” <strong>och</strong> intar en<br />
”gentemot officiella beslutsfattare tillagsinställd” hållning (Zetterström, 2005); Skrivelsen<br />
betecknades av Tor Lindberg <strong>och</strong> Lars H Gustafsson som ”ett olycksfall i arbete” <strong>och</strong> man<br />
pekar på brist på redovisat empiriskt underlag <strong>och</strong> faran av gruppbias. (Lindberg m.fl.<br />
2005 b)<br />
180