(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Att ha rätt till <strong>vård</strong> ≠ att få tillgång till <strong>vård</strong>. Vård av asylsökande barn med…<br />
porterats i flera artiklar <strong>och</strong> sammanställningar (Bodegård, 2004 ,<br />
2005 <strong>och</strong> 2006).<br />
Alla familjerna är asylsökande <strong>och</strong> kommer huvudsakligen från<br />
centralasiatiska f.d. sovjetrepubliker. De flesta tillhör en etnisk<br />
minoritets (uigurer), de sjuka barnen är oftast äldsta barnen <strong>och</strong><br />
mellan sju till tretton år <strong>och</strong> det är lika många flickor som pojkar.<br />
Inga ensamkommande barn finns i gruppen. De flesta har haft<br />
störningar som signalerar sårbarhet tidigare i livet. De flesta hade<br />
haft traumatiska upplevelser (bevittnat våld <strong>och</strong> övergrepp m. m.) i<br />
samband med händelserna som motiverade familjens flykt från<br />
hemlandet. Alla barnen har haft svåra barnpsykiatriska symtom<br />
med suicidalt inslag under tiden i Sverige innan de insjuknade i<br />
uppgivenhetssymtomen <strong>och</strong> c:a hälften insjuknade innan familjen<br />
fått något avslag på sin asylansökan. Det förelåg svår psykisk ohälsa<br />
hos de flesta av mödrarna som förklarade en påtaglig omsorgssvikt.<br />
Familjeatmosfären präglades av hopplöshet, hjälplöshet <strong>och</strong> osäkerhet<br />
i tidsperspektiven. I de flesta familjerna förelåg en mycket<br />
tät relation mellan modern <strong>och</strong> det sjuka barnet. Tillfrisknandet var<br />
relaterat till trygganden av livssituationen för familjen.<br />
Intagningsindikationerna var ett allvarligt barnpsykiatriskt störningstillstånd<br />
hos barnet i kombination med otillräcklig omsorgsförmåga<br />
i nätverket <strong>och</strong> att andra <strong>vård</strong>former hade prövats men<br />
befunnits otillräckliga.<br />
Barnen kom från andra barnpsykiatriska <strong>och</strong> barnmedicinska<br />
<strong>vård</strong>enheter, vilka bedömt att <strong>vård</strong> på sjukhusavdelning var nödvändig.<br />
Tjugo av barnen hade allvarliga funktionsbortfall/uppgivenhetssymtom<br />
motsvarande den tidigare använda beteckningen<br />
depressiv devitalisering (Bodegård, 2004 a <strong>och</strong> b samt 2005 b). Fem<br />
hade lindrigare symtombild. Klassificeringsgrunden <strong>och</strong> den<br />
kliniska bilden framgår av tabell 2.<br />
Tre av barnen överfördes till andra enheter efter initialt omhändertagande;<br />
de är redovisade enbart rörande den bild de visade vid<br />
intagningen.<br />
Av de tjugotvå som behandlats här har nitton behövt näringstillförsel<br />
med sondmatning.<br />
Tjugofyra av familjerna hade ej permanent uppehållstillstånd<br />
(PUT) när de togs in för <strong>vård</strong>. Nitton familjer erhöll PUT under<br />
behandlingstiden baserade på humanitära skäl relaterade till det<br />
sjuka barnets tillstånd.<br />
175