(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 <strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong><br />
<strong>diskriminering</strong> har knappast varit, trots resultat som tyder på det,<br />
en fråga att diskutera när det gäller orsakssamband mellan (o)hälsa<br />
<strong>och</strong> etnicitet.<br />
Trots de befintliga internationella studierna beträffande<br />
”ras”/etniska åtskillnader <strong>och</strong> kopplingen till hälsotillstånd såväl<br />
som tillgång till <strong>vård</strong>, föreligger definitionsproblem <strong>och</strong> problem<br />
med begreppsbildning när det gäller ”ras”/etnicitet i medicinska<br />
sammanhang. Många studier har konstaterat att rasbegreppet inte<br />
är en biologisk kategori utan en social-politisk konstruktion som<br />
inte bara är användbar som klassificering av mänskliga variationer<br />
utan som även kan rättfärdiga exploatering <strong>och</strong> <strong>diskriminering</strong> av<br />
grupper som kan anses vara mindervärdiga (Randall, 2001; Rebbeck,<br />
2006; Sheldon & Parker, 1992; Williams, 1997; McKenzie &<br />
Crowcroft, 1994; Nazroo, 2003; Agyemang m.fl., 2005; Chartvredi,<br />
2001).<br />
Krieger (2003) lägger stor vikt vid nödvändigheten av en utförlig<br />
definition av ”ras”/etnisk tillhörighet som ett första steg när man<br />
analyserar rasismens bidragande faktorer när det gäller hälsa samt<br />
tillgång till hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>. Ju mer komplexa de sociala, institutionella<br />
<strong>och</strong> politiska strukturer är som formar hierarkiska<br />
”ras”/etniska förhållanden, privilegier <strong>och</strong> <strong>diskriminering</strong>ar, desto<br />
mer angeläget att undersöka <strong>och</strong> förstå hälsotillstånd som en del av<br />
dessa kontexter. Ett antal studier, till exempel Good Del Vecchio<br />
m.fl. (2003) <strong>och</strong> Cooker (2001) har framhållit vikten av kritisk<br />
fokusering på själva den medicinska kulturen som en faktor som<br />
kan bidra till reproduktionen av den sociala strukturen genom<br />
dessa begreppsskillnader.<br />
Den feministiska forskningens bidrag till förståelse av institutionella<br />
praktiker <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong>a förhållanden som diskriminerar<br />
kvinnliga patienter är viktiga utgångspunkter i forskning om hälsa<br />
<strong>och</strong> etnicitet. Därför har jag valt att i det följande avsnittet presentera<br />
vissa feministiska studier om hälsa <strong>och</strong> kön.<br />
Feministiska studier om hälsa <strong>och</strong> kön<br />
Den feministiska forskningen om sambandet mellan kön <strong>och</strong> hälsa<br />
har ställt nödvändiga frågor både om orsakerna <strong>och</strong> konsekvenserna<br />
av överordning <strong>och</strong> underordning för kvinnors (<strong>och</strong> mäns)<br />
hälsa. En viktig insikt är att föreställningar om kön skapar över-<br />
<strong>och</strong> underordning genom att föreställningarna påverkar sociala<br />
15