(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong> <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
Dessa åtskillnader i hälsa är även betecknande för tillgången till<br />
sjuk<strong>vård</strong>. Rifat Atun (2006) påpekar till exempel att ojämlikheter<br />
beträffande tillgång till sjuk<strong>vård</strong> avseende HIV <strong>och</strong> Aids <strong>och</strong><br />
behandling av marginaliserade grupper utgör en utmaning för hela<br />
den europeiska unionen. Ännu mer intressant beträffande sambandet<br />
mellan olikheter inom välfärdssystemet <strong>och</strong> det politiska<br />
systemet är de studier som utförts i USA avseende den svarta<br />
befolkning som fötts utomlands respektive inom landet. I en översikt<br />
av Ghassemi (2006) framgår att olikheter föreligger mellan den<br />
i USA boende infödda svarta befolkningen <strong>och</strong> den som fötts<br />
utomlands. Här är det intressant att finna att den svarta befolkningen<br />
som fötts i annat land har hjärt- <strong>och</strong> kärlsjukdomar, cancer,<br />
högt blodtryck, övervikt <strong>och</strong> allmänna kroniska åkommor i mindre<br />
utsträckning än de svarta personer som fötts i USA. Den svarta<br />
befolkningen som är född utomlands förlorar däremot med tiden<br />
sitt initiala övertag beträffande sitt hälsotillstånd.<br />
Detta resultat är gemensamt för den invandrade befolkningen i<br />
andra länder, det gäller till exempel situationen för asylsökande i<br />
Sverige (se de två artiklar som presenteras i denna antologi beträffande<br />
asylsökandes hälsotillstånd <strong>och</strong> tillgång till sjuk<strong>vård</strong>). Bland<br />
de viktiga faktorer eller hinder i integrationsprocessen som negativt<br />
påverkar tillgång till sjuk<strong>vård</strong> för svarta personer som fötts utanför<br />
USA påvisas följande: brist på utbud av professionell tolkservice,<br />
brist på sjukförsäkring samt sjuk<strong>vård</strong>spersonalens diskriminerande<br />
inställning <strong>och</strong> tendens till stereotypering. Detsamma gäller tillgången<br />
till sjuk<strong>vård</strong>. Den svarta befolkning född utanför USA har i<br />
mindre utsträckning tillgång till cancerundersökningar än de svarta<br />
personer som fötts inom landet, eftersom många svarta invandrade<br />
personer sällan har någon fast sjuk<strong>vård</strong>sklinik att vända sig till<br />
(Atun, 2006). Trots att alltså den infödda delen av svarta i USA har<br />
bättre tillgång till hälso<strong>vård</strong>, har de sämre hälsa än svarta som<br />
invandrat.<br />
Krieger (2003) har påpekat att trots att man i USA sedan länge<br />
varit medveten om rasismens inverkan på hälsan, är forskningen<br />
som har detta problem i fokus fortfarande i sin linda. Detta gäller i<br />
synnerhet svenska förhållanden. Trots att kopplingen mellan socioekonomisk<br />
situation <strong>och</strong> hälsa liksom mellan hälsa <strong>och</strong> kön är väldokumenterad<br />
i Sverige <strong>och</strong> att relationen mellan välfärd <strong>och</strong> etnicitet<br />
uppmärksammats i ett flertal utredningar <strong>och</strong> rapporter (se<br />
t.ex. <strong>SOU</strong> 2001:79), har orsakerna bakom den etniska ojämlikheten<br />
inte diskuterats i någon större utsträckning. Frågan om rasism <strong>och</strong><br />
14