(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
<strong>diskriminering</strong>spolicy <strong>och</strong> praktik i den svenska hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>en.<br />
Att söka efter kreativa <strong>och</strong> innovativa ansatser till kommunikation<br />
måste vara ett kontinuerligt arbete som skär över olika<br />
gränser inom hälso<strong>vård</strong>ens hierarkiska organisation, men också i<br />
andra samhällssektorer.<br />
Vad som gällde för utbildning gällde också för anställning. Det<br />
fanns olika aktiviteter för att utbilda ledare i multikulturell rekrytering<br />
<strong>och</strong> att skriva broschyrer, men också ett antal olika projekt<br />
som riktade sig till professionella från olika invandrargrupper. Vi<br />
kan skönja två typiska drag i detta sammanhang. Det första är<br />
tendensen att anställa professionella med invandrarbakgrund i<br />
underordnade, marginaliserad arbeten <strong>och</strong> i projekt av mer kortvarig<br />
natur. Hälsoinformatörer <strong>och</strong> tolkar hamnar i denna kategori.<br />
Särskilt tolkarna arbetar under svåra förhållanden; de har ingen<br />
arbetstrygghet, låga löner <strong>och</strong> kan inte (på grund av tolksekretessen)<br />
få särskilt mycket hjälp när de befinner sig i en arbetsrelaterad<br />
krissituation.<br />
Det andra draget är att när det råder brist på arbetskraft så<br />
rekryteras det mestadels från EU-länder, även om professionella<br />
med invandrarbakgrund kanske redan finns i landet. Emellertid vet<br />
man mycket litet om vilken kompetens som finns. Vi kunde inte<br />
finna någon sådan dokumentation under undersökningens gång.<br />
Dock träffade vi på åtskilliga som arbetade som t.ex. hälsoinformatörer<br />
(Dejin Karlsson, Hylén & Farhad, 2005; López & Persson,<br />
2005) eller genomgick den långdragna proceduren för att få svensk<br />
legitimation. För många var det liktydigt med att börja en sjuksköterske-<br />
eller läkarutbildning på nytt. Frågorna är många. Varför<br />
skulle inte professionella med invandrarbakgrund kunna knytas till<br />
<strong>vård</strong>centraler <strong>och</strong> sjukhus för att få utbildning på plats, <strong>och</strong> på så<br />
sätt förkorta anpassningstiden <strong>och</strong> förbättra språkkunskaperna?<br />
Varför är språksvårigheter en invändning, när det räcker med en<br />
ganska kort kurs i svenska för läkare från EU/EES-länder innan de<br />
får lov att börja jobba? Om nu dessa EU-läkare kan lära sig språket<br />
på en relativt kort tid, kanske problemet egentligen handlar om att<br />
läkare från länder utanför EU diskrimineras <strong>och</strong> utesluts, <strong>och</strong> inte<br />
att de har svårigheter att lära sig språket. Denna form av uteslutning<br />
<strong>och</strong> <strong>diskriminering</strong> är något som man måste ta itu med.<br />
De <strong>vård</strong>givare som vi samtalade med menade också att de hälsoproblem<br />
som patienterna beskrev som psykiska, ofta inte var<br />
betingade av sjukdom utan istället berodde på sociala problem. En<br />
känsla av utanförskap utgjorde en del av problemet. Vi har förvisso<br />
130