(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 <strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong><br />
tiskt begrepp för att fånga till synes olika maktdimensioner i samhällets<br />
organisering, där kön, klass, etnicitet <strong>och</strong> sexualitet genom<br />
en konstitutiv process görs <strong>och</strong> reproduceras genom varandras<br />
interaktion <strong>och</strong> maktaxel.<br />
Hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong> är ett institutionellt sammanhang som<br />
hittills knappast uppmärksammats ur ett <strong>diskriminering</strong>sperspektiv.<br />
Det finns mycket få kritiska studier i Sverige som undersöker<br />
(o)jämlik tillgång <strong>och</strong> diskriminerande behandling av grupper, som<br />
skapas som annorlunda <strong>och</strong> identifieras som ”invandrare” mer<br />
generellt <strong>och</strong> ”invandrarkvinnor” eller ”invandrarmän” mer specifikt,<br />
i den svenska hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>.<br />
”Ras”/etnicitet <strong>och</strong> hälsa – ett internationellt perspektiv<br />
Den bild som framgår av studier rörande situationen i Sverige i<br />
denna antologi handlar i synnerhet om de iakttagelser som gjorts<br />
angående ojämlikheter i fråga om sjuk<strong>vård</strong>sförhållanden <strong>och</strong> tillgång<br />
till sjuk<strong>vård</strong> <strong>och</strong> reflekterar iakttagelser som bekräftas av<br />
internationella studier. I USA visar studier att den svarta befolkningen<br />
i allmänhet ligger efter den vita befolkningen inom många<br />
sjuk<strong>vård</strong>såtgärder. Antalet personer som dör av hjärtsjukdomar är<br />
till exempel dubbelt så många bland den svarta befolkningen som<br />
bland den vita, medan skillnader även finns avseende övervikt,<br />
cancer, barndödlighet, dödlighet i samband med graviditet <strong>och</strong><br />
sexuellt överförda sjukdomar inklusive HIV <strong>och</strong> AIDS (Williams,<br />
1997; Saftlas m.fl., 2000; Morton, 2002; Fenton, 2001; Wilson,<br />
2002). Detta innebär inte att hälsotillståndet är betingat av<br />
”ras”/etnicitet, utan att de mekanismer av underordning som,<br />
”ras”/etnisk boendesegregation, sämre socioekonomiska möjligheter<br />
samt stigmatisering <strong>och</strong> marginalisering, påverkar hälsan <strong>och</strong><br />
möjligheten till en bättre hälsa.<br />
Liknande tendenser observeras i andra europeiska länder. Även<br />
om det enligt Nazroo (2003) inte finns siffror att tillgå beträffande<br />
antalet dödsfall inom olika etniska grupper i Storbritannien, finns<br />
data beträffande antalet dödsfall <strong>och</strong> sjuklighet hos den invandrade<br />
delen av befolkningen. Olikheter har däremot iakttagits i flera<br />
avseenden, varvid det framgår att personer från Bangladesh <strong>och</strong><br />
Pakistan har landets sämsta hälsotillstånd, följda av personer från<br />
Västindien <strong>och</strong> Indien medan den kinesiska <strong>och</strong> den vita anglosachsiska<br />
befolkningen har bäst hälsonivå.<br />
13