(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
Diskussion <strong>och</strong> slutsatser<br />
Syftet med denna artikel är att analysera <strong>och</strong> belysa i vilken mån<br />
lagen som reformteknologi har påverkat enskilda <strong>vård</strong>givare samt<br />
<strong>vård</strong>en som organisation mot att förstå <strong>och</strong> förebygga etnisk <strong>diskriminering</strong>.<br />
Under det att denna lag kanske kan inriktas på individers<br />
beteende, i detta fall <strong>diskriminering</strong> av en person på grundval av<br />
etnisk bakgrund, så betonar <strong>diskriminering</strong>sombudsmannen eller<br />
den myndighet som kontrollerar efterlevnaden också behovet av<br />
stöd från en organisation. Ett av våra antaganden var att detta<br />
skulle göra det möjligt för <strong>vård</strong>givarna att bättre förstå <strong>diskriminering</strong>ens<br />
många dimensioner. Detta innebär också att lagen<br />
förväntades kunna påverka den <strong>diskriminering</strong> som finns införlivad<br />
i institutioner eller hjälpa enskilda <strong>vård</strong>givare att förstå denna<br />
aspekt av <strong>diskriminering</strong>. Vårt andra antagande var att det genom<br />
att använda lagen – en konkret strategi fastställd för att förhindra<br />
<strong>och</strong> förebygga <strong>diskriminering</strong> – skulle bli det lättare att samtala om<br />
<strong>diskriminering</strong> eller rasism.<br />
Genom att granska eller att packa upp existerande socialpolitik<br />
(Bhavnani, 2001), så som en lag, gav det vår analys ett konstruktivistiskt<br />
begreppsperspektiv. Detta var ett medvetet försök att<br />
identifiera platser för social interaktion (McNamee & Gergen,<br />
1999) eller det som Scholl (2004) kallar de sociala institutionella<br />
aspekterna där förnyelse <strong>och</strong> förändring uppstår. På så sätt har vi<br />
kunnat belysa enskildheter <strong>och</strong> aktiviteter, som ansetts viktiga, för<br />
att få insikter i hur man ser på <strong>diskriminering</strong>, men också för att<br />
visa vad som skulle kunna vara viktiga områden för förbättring<br />
inom policy <strong>och</strong> praktik.<br />
Vad har då <strong>diskriminering</strong>slagen haft för effekter inom hälso-<br />
<strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>en? En vanlig åsikt bland personalen var att det inte<br />
behövdes någon ny lag mot <strong>diskriminering</strong>, eftersom hälso- <strong>och</strong><br />
sjuk<strong>vård</strong>en följer hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>slagen, etiska riktlinjer <strong>och</strong><br />
olika internationella konventioner. Detta resonemang tyder på att<br />
det, enligt informanterna, inte finns någon <strong>diskriminering</strong>, eftersom<br />
alla dessa förordningar kräver att patienten bemöts med respekt.<br />
En relevant fråga att ställa är då om de som skrev <strong>diskriminering</strong>slagen<br />
bortsåg från detta eller om det kanske är ett uttryck<br />
för avståndet mellan dem som ska implementera lagen <strong>och</strong> den<br />
verklighet i vilket detta ska ske? Är det inte här fråga om den elit-<br />
128