(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom …<br />
är så vitt vi kan bedöma inte heller på basis av Socialstyrelsens<br />
register möjligt att avgöra om de som får svensk legitimation är<br />
nytillkomna till landet eller om de har bott här länge. Genom det<br />
ändrade regelverket kunde inte heller de som hade behov av sådan<br />
information, främst rekryteringsansvariga inom landstingen, skaffa<br />
sig en översikt över rekryteringsmöjligheter inom landet.<br />
År 2003 gav regeringen Högskoleverket <strong>och</strong> Socialstyrelsen i<br />
uppdrag att ”se över reglering <strong>och</strong> system för bedömning <strong>och</strong> godkännande<br />
av personer med viss högskoleutbildning från länder<br />
utanför EU/EES-området” (Regeringsbeslut S2003/6243/HS).<br />
Fokus skulle ligga på att ta fram förslag som kunde effektivisera<br />
<strong>och</strong> därigenom förkorta processen från ansökan till kompetensbevis.<br />
Utredningen avrapporterades i Vägen till svensk legitimation<br />
inom hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>en (Socialstyrelsen, 2004). Svenska Kommunförbundet<br />
<strong>och</strong> Landstingsförbundet påpekade i sitt yttrande<br />
över utredningen att de visserligen instämde i många av de förslag<br />
som presenterades men att man fann det anmärkningsvärt att<br />
departementen i sin remisshantering inte vänt sig till kommuner,<br />
landsting <strong>och</strong> regioner med erfarenhet av projekt vars syfte varit att<br />
underlätta vägen till svensk legitimation inom hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>en.<br />
Vi sökte efter exempel på hur man agerat i frågor rörande rekrytering,<br />
kompetensutnyttjande, legitimation <strong>och</strong> integration inom<br />
landsting <strong>och</strong> sjukhus. Utifrån många konkreta verksamhetsexempel<br />
från olika delar av landet fanns två huvudstrategier rörande<br />
rekryteringsproblematiken i vid bemärkelse. Den första gäller samverkansprojekt<br />
mellan landsting, kommuner <strong>och</strong> länsarbetsnämnder<br />
där orsaken till projektet anges vara brist på lämpligt utbildade<br />
personer för rekryteringsinsatser. Den andra strategin gäller hur<br />
man genom lokalt utarbetade handlingsplaner <strong>och</strong> policy verkar för<br />
rekrytering <strong>och</strong> legitimering av samma yrkeskategorier. I båda<br />
strategierna framhävs som en bärande idé fördelar med mångfald i<br />
en arbetsorganisation. Vi vill också särskilt påpeka att godkänt<br />
språkprov ofta framhålls som en stor stötesten för läkare från, som<br />
det kallas, tredje land, dvs. länder utanför EU/EES-området. För<br />
EU/EES-läkarna gäller att arbetsgivaren avgör om språkkunskaperna<br />
i svenska är tillräckligt goda för anställning. För dem från<br />
tredje land gäller det däremot att det är Socialstyrelsen som fattar<br />
avgörande beslut om såväl legitimation som språkkunskaper, <strong>och</strong><br />
om kännedomen om den svenska sjuk<strong>vård</strong>en.<br />
127