(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
vju vid en <strong>vård</strong>central i ett s.k. invandrartätt område uttrycktes problematiken<br />
på följande sätt av en läkare (Blomsterberg, 2004):<br />
Läkarbristen är mycket svår /…/ Bemanningen <strong>och</strong> rekryteringssvårigheter<br />
är det största problemet. Sedan är det också psykiatrins<br />
problem som rinner över på oss. Vi har så svårt att kunna remittera<br />
patienter till psykiatrin. Dom har samma problem – svårt att rekrytera.<br />
Läkarbrist inom framför allt primär<strong>vård</strong>en <strong>och</strong> psykiatrin, liksom<br />
brist på sjuksköterskor <strong>och</strong> svårigheter med att rekrytera inom<br />
landets gränser, har pockat på åtgärder. Utlandsrekrytering som ett<br />
sätt att lösa arbetskraftsproblem hade tidigare använts. Under<br />
mitten av 1900-talet blev aktiv utlandsrekrytering från länder i<br />
södra Europa ett framgångsrikt sätt att lösa arbetskraftsbehovet.<br />
Utlandsrekrytering som en möjlighet att lösa den akuta personalbristen<br />
var således ingen ny tanke. Sedan några år har man också<br />
i vissa landsting bedrivit omfattande rekrytering utomlands av<br />
läkare <strong>och</strong> sjuksköterskor. Rekrytering har skett ifrån t.ex. Tyskland<br />
<strong>och</strong> Spanien, liksom från de forna öststatsländerna.<br />
Inom Sveriges gränser fanns <strong>och</strong> finns det emellertid professionellt<br />
sjuk<strong>vård</strong>sutbildade personer som är ”invandrare”. Att veta hur<br />
många de sjuk<strong>vård</strong>sutbildade är <strong>och</strong> var i landet de befinner sig,<br />
vilken utbildning (t.ex. specialistutbildning) de har, hur länge de<br />
har befunnit sig i landet, vilken sysselsättningsstatus de har osv.<br />
kräver samlad information. Vi kunde efterhand som vår informations-<br />
<strong>och</strong> datainsamling fortskred konstatera bristande samordning<br />
mellan olika myndigheter när det gäller sådan information<br />
som är nödvändig för aktiv rekrytering.<br />
För att få en bild av samarbetet mellan olika myndigheter kontaktade<br />
vi Integrationsverket, Migrationsverket, Svenska Kommunförbundet,<br />
Landstingsförbundet, Länsarbetsnämnden Göteborg,<br />
Göteborgs kommun, Länsstyrelsen Västra Götaland (Enheten för<br />
integration <strong>och</strong> jämställdhet) <strong>och</strong> Västra Götalandsregionen (Personalstrategiska<br />
avsnitten). Vi fick upplysningar om att ansträngningar<br />
<strong>och</strong> utvecklingsarbete för kartläggning <strong>och</strong> utökat samarbete<br />
pågår. Däremot fick vi inga uppgifter om att invandrare eller<br />
arbetssökandes utbildning i legitimationsyrkena läkare <strong>och</strong> sjuksköterskor<br />
finns samlade <strong>och</strong> åtkomliga hos myndigheter där<br />
rekryterings- <strong>och</strong> arbetsförmedlingsärenden hanteras. Eftersom det<br />
saknas kunskap om vilka resurser det finns hos sjuk<strong>vård</strong>sutbildade<br />
personer med invandrarbakgrund, tycks det därför som att den<br />
124