(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong> <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
…more than negative attitudes and behaviors towards racialized outgroups.<br />
It involves the very way this society is organized, and<br />
significantly influences our views and treatments of self and others.<br />
Rasism kan således definieras som ett system av privilegier som<br />
reglerar tillgången till samhällets ekonomiska, sociala, politiska <strong>och</strong><br />
kulturella resurser genom att skapa fördelar för somliga <strong>och</strong> en<br />
underordnad position för andra (<strong>SOU</strong> 2005:41). Det är viktigt att<br />
påpeka att rasism erfars <strong>och</strong> upplevs i vardagliga <strong>och</strong> ”normala”<br />
sammanhang <strong>och</strong> situationer. Philomena Essed (1991) betonar i sin<br />
avhandling om vardagsrasism vikten av att lyfta fram de vedertagna<br />
handlingsmönster som, medvetet eller omedvetet, diskriminerar<br />
”de andra”. Dessa vedertagna handlingsmönster skapas i ett institutionellt<br />
sammanhang där normer, regler, förutfattade tolkningar<br />
<strong>och</strong> uppfattningar om ”vi” <strong>och</strong> ”de andra” upprätthåller ojämlika<br />
maktförhållanden (Essed, 2005). Det viktiga är med andra ord inte<br />
att bevisa om <strong>diskriminering</strong>en är avsiktlig eller inte, utan vilka<br />
konsekvenser dessa handlingar har för människornas liv <strong>och</strong> möjligheter<br />
att ha likvärdiga villkor i samhällslivet.<br />
Rasismens mekanismer <strong>och</strong> maktinstrument uttrycks bl.a. med<br />
<strong>diskriminering</strong> av de som förknippas med en annorlunda ”etnisk”<br />
eller ”kulturell” tillhörighet, alltså som görs till ”de andra”. Strukturell/institutionell<br />
<strong>diskriminering</strong> förklarar därmed de <strong>diskriminering</strong>sformer<br />
som har sin grund i samhällets institutionella arrangemang<br />
av normer <strong>och</strong> regelverk (de los Reyes, 2006). Detta betyder<br />
inte att det är abstrakta normer <strong>och</strong> strukturer som svävar ovanför<br />
våra huvuden, utan det som görs vardagligen genom slentrianmässiga<br />
handlingar som grundas på en uppfattning om ”etnisk” <strong>och</strong><br />
”kulturell” olikhet. Detta möjliggör att dessa människor utsätts för<br />
marginalisering, <strong>diskriminering</strong>, stigmatisering <strong>och</strong> segregering.<br />
Strukturell <strong>diskriminering</strong> skapar ett ojämlikt samhälle där dess<br />
resursfördelning (tillgång till arbete, bostad, hälso<strong>vård</strong>, utbildning<br />
etc.) i sin tur skapar olika förutsättningar <strong>och</strong> behov för underordnade<br />
grupper. Tillämpning av likadana regler på grupper med olika<br />
förutsättningar skapar ojämlikhet <strong>och</strong> upprätthåller maktförhållanden<br />
(Ibid.). Flera studier av <strong>diskriminering</strong> har visat nödvändigheten<br />
av att utgå från en maktanalys där olika sociala relationer som<br />
kön, klass, etnicitet <strong>och</strong> sexualitet tas i beaktande <strong>och</strong> problematiserar<br />
skillnadsskapande, motståndsstrategier samt ojämlika<br />
materiella <strong>och</strong> symboliska resursfördelningar (de los Reyes &<br />
Mulinari, 2005). Intersektionalitet används därför som ett analy-<br />
12