(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom … <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
inte förklaringen som räknas utan känslorna … Jag arbetade i en stad<br />
med eritreaner. De liknar oss. Vi har samma tidsperspektiv, de väntade<br />
tyst i väntrummet precis som vi gör <strong>och</strong> kom när de hade bokat tid.<br />
Jag var inte så störd som jag blir av andra som kommer eller inte,<br />
kommer för sent eller för tidigt. Jag upplevde etiopierna <strong>och</strong><br />
eritreanerna som mycket olika, därför att de är mer lika oss, därför att<br />
de är lätta att prata med.<br />
De stereotypa föreställningar som visar sig i barnpsykologens<br />
beskrivning av olika invandrargrupper kanske inte bara leder till<br />
olika nivåer eller dimesioner av <strong>diskriminering</strong> beroende på vilken<br />
bakgrund som patienten som interagerar med <strong>vård</strong>givaren har. De<br />
visar också hur djupt rotad svenskheten sitter som norm <strong>och</strong> hur<br />
osynligt detta kan vara. Detta får följder för hur enskilda yrkesutövare<br />
kan fås att se de olika sätt på vilka <strong>diskriminering</strong> kan<br />
komma till uttryck på, hur de kan diskriminera <strong>och</strong> framför allt hur<br />
de kan förändra detta beteende.<br />
Inom sjuk<strong>vård</strong>en har det visat sig att <strong>diskriminering</strong> förekommer<br />
i hela <strong>vård</strong>kedjan <strong>och</strong> framför allt när patient möter <strong>vård</strong>givare (van<br />
Dongen, 2004). I princip kan vilket möte som helst mellan patient<br />
<strong>och</strong> professionell ge upphov till <strong>diskriminering</strong>. Detta bl.a. på<br />
grund av den samhällsattityd <strong>och</strong> stereotypa föreställning som<br />
finns om att utlänningar söderifrån överdriver smärta (van Dongen,<br />
2004). Sådana förutfattade meningar färgar av sig på hur patienter<br />
med invandrarbakgrund bemöts. Enligt Del Vecchio Good <strong>och</strong><br />
kollegor (2002) så diskuteras sjukdomar dessutom på olika sätt<br />
beroende på vilken invandrargrupp som är aktuell.<br />
Institutionell <strong>diskriminering</strong> kan också förekomma när sjuk<strong>vård</strong>spersonal<br />
använder standardprocedurer <strong>och</strong> <strong>vård</strong>program (se<br />
artikel om kvinnlig ömskärelse i denna volym). Trots att standardbehandlingar<br />
säkerligen inte tillkommit i avsikt att vara diskriminerande,<br />
så kan de ändå leda till ojämlik behandling bara genom att<br />
symtom tolkas olika beroende på varifrån patienten kommer från<br />
(Balsa & McGuire, 2003). Problemet med förutfattade meningar är<br />
att de inte är särskilt synliga; de gömmer sig ofta bakom den<br />
professionella fasaden. Läkare utbildas t.ex. till att konstruera<br />
beskrivningar av patienten i enlighet med diagnostiska system. De<br />
är huvudsakligen utbildade för att se <strong>och</strong> diagnostisera sjukdomar.<br />
Erfarenheter <strong>och</strong> patientberättelser förvandlas till kliniska berättelser,<br />
som används för att kommunicera diagnoser <strong>och</strong> behandling<br />
till patienterna. Patienterna måste passa in i den medicinska<br />
begreppsvärlden. Sociala mångtydigheter kommer då att avleda <strong>och</strong><br />
114