(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Är lagen tillräcklig som reformteknologi mot <strong>diskriminering</strong> inom …<br />
faktiskt sker. För att kunna motverka <strong>diskriminering</strong>en måste man<br />
därför också göra den synlig i praktiken.<br />
I försök för att identifiera <strong>och</strong> förklara <strong>diskriminering</strong> baserad på<br />
etnisk <strong>och</strong> religiös tillhörighet faller vi tillbaka på den växande kunskap<br />
som finns om hur sociala mönster skapas <strong>och</strong> reproduceras<br />
(<strong>SOU</strong> 2005:41; <strong>SOU</strong> 2005:56; Crenshaw m.fl., 1995; Sandoval<br />
2000). Dessa studier belyser det faktum att etnicitet är långt ifrån<br />
att vara en distinkt kategori med essentiella attribut. I stället har<br />
etnicitet det gemensamt med ras, kön, sexualitet <strong>och</strong> religion att<br />
vara en social konstruktion, genom vilka hierarkiska maktrelationer<br />
spelas ut <strong>och</strong> cementeras, för att sedan användas för att definiera<br />
”vi” <strong>och</strong> ”dem” <strong>och</strong> därmed fördela institutionellt privilegier.<br />
Att försöka beivra <strong>diskriminering</strong> utan att förstå dess komplexitet<br />
kan troligen skapa nya former av <strong>diskriminering</strong>. de los Reyes<br />
med fleras (2002) sätt att analysera <strong>och</strong> förstå <strong>diskriminering</strong> lyfts<br />
alltmer fram i såväl feministisk som postkolonial litteratur.<br />
Sandoval (2000) understryker behovet av att man avslöjar lagren av<br />
betydelser i feministisk aktivism för att förstå den hegemoni som<br />
finns inom västerländsk feminism <strong>och</strong> som blivit alltmer tydlig<br />
genom studier gjorda av svarta feminister. På samma sätt har<br />
Narayan (2000) argumenterat starkt för en kritisk analys av förändringens<br />
historia som ett led i en metodologi vilken syftar till att<br />
förstå kulturella förändringar, detta för att man ska undvika det<br />
avgränsande synsätt som genomsyrar diskriminerande mekanismer.<br />
En sådan tolkning skulle kunna bidra till att man undviker att<br />
betrakta kulturen ur ett essentiellaperspektiv <strong>och</strong> att olika grupper<br />
av människor <strong>och</strong> olika invandrargrupper – i kontexten av vår<br />
analys – klassificeras i enlighet med synbara biologiska förutbestämda<br />
attribut. Det är svårt att föreställa sig hur den service som<br />
ges påverkas av att <strong>vård</strong>givare kategoriserar in människor i olika<br />
invandrargrupper efter olika stereotypa uppfattningar. Ett exempel<br />
på en sådan situation illustreras av följande citat, taget från en<br />
intervju med en barnpsykolog:<br />
… det är mycket intressant med olika kulturer. Det kan jag säga …<br />
<strong>och</strong> oftast känner jag mig privilegierad på ett sätt med att arbeta med<br />
invandrare, på ett sätt som jag inte gör när jag arbetar med svenskar. Så<br />
om jag tänker på min erfarenhet, så är det nog inte så stor skillnad,<br />
även om olika saker är viktiga för olika invandrargrupper … till<br />
exempel, araberna kan vara litet känslosamma på något sätt …<br />
eritreanerna <strong>och</strong> somalierna är litet mer logiska, litet mer intellektuella<br />
kanske. Man kan förklara symtomen för dem <strong>och</strong> de verkar förstå … vi<br />
är intellektuella på vårt eget sätt. Andra är mer känslosamma, så det är<br />
113