(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vårdmöten som strider mot svenska barnmorskors etnocentriska syn på… <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
utbildning alls om FGC inom den svenska sjuk<strong>vård</strong>en. Barnmorskorna<br />
verkar därför inte ha något annat val än att även i fortsättningen<br />
uppleva frustration när de tvingas erbjuda en <strong>vård</strong> som inte<br />
är optimal för omskurna kvinnor. I de erfarenheter som kvinnorna<br />
beskriver verkar den undermåliga <strong>vård</strong> de får under barnafödande i<br />
synnerhet handla om dålig samordning, såväl mellan mödra<strong>vård</strong>scentralen<br />
<strong>och</strong> förlossnings- eller BB-avdelningen som mellan olika<br />
yrkeskategorier.<br />
Bristande kunskaper <strong>och</strong> avsaknad av principiella riktlinjer har<br />
också lett till att barnmorskorna tar sin tillflykt till lagen, inte för<br />
att förbättra <strong>vård</strong>en av omskurna kvinnor utan för att informera<br />
dem om vad som inte är tillåtet i Sverige (Widmark, 2002). Mot<br />
bakgrund av en kombination av okunskap, stereotypa föreställningar<br />
om en barbarisk sedvänja, kulturen <strong>och</strong> männen – de patriarkaliska<br />
förövarna – samt de känslor detta väcker hos barnmorskorna,<br />
skulle man sammanfattningsvis kunna anta att det uppstår<br />
situationer där lagen är öppen för många tolkningar, vilket i själva<br />
verket kan leda till <strong>diskriminering</strong> snarare än god <strong>vård</strong>.<br />
Att lära känna ”de andras” kultur verkar av barnmorskorna<br />
betraktas som den kanske viktigaste förutsättningen för att kunna<br />
erbjuda god <strong>vård</strong> för omskurna kvinnor. Detta är otvivelaktigt viktigt,<br />
men ännu mer avgörande är det att man hittar ett sätt att ifrågasätta<br />
<strong>och</strong> skärskåda sig själv <strong>och</strong> sina egna perspektiv. Först då<br />
blir det möjligt att acceptera skillnader <strong>och</strong> erbjuda en adekvat <strong>och</strong><br />
respektfull <strong>vård</strong> – det Applebaum (1996) kallar epistemologisk<br />
(kunskapsteoretisk) ödmjukhet.<br />
Författarens tack<br />
Jag vill tacka följande personer, som har ingått i arbetsgruppen i de<br />
olika studier som denna artikel bygger på: Catarina Widmark <strong>och</strong><br />
Amy Leval vid Intitutionen för om<strong>vård</strong>nad, Karolinska Institutet,<br />
Carol Tishelman vid Intitutionen för om<strong>vård</strong>nad, Karolinska<br />
Institutet <strong>och</strong> Stiftelsen Stockholms Sjukhem Foundation, FoUUenheten,<br />
Ingela Krantz vid Institutionen för folkhälsa <strong>och</strong> klinisk<br />
medicin, Umeå universitet, <strong>och</strong> Skaraborgsinstitutet för forskning<br />
<strong>och</strong> utveckling, Gunilla Lindmark vid Institutionen för kvinnors<br />
<strong>och</strong> barns hälsa, Uppsala universitet, samt Marian Warsame vid<br />
Institutionen för Folkhälsovetenskap, Karolinska Institutet.<br />
104