(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>SOU</strong> 2006:78 Vårdmöten som strider mot svenska barnmorskors etnocentriska syn på…<br />
deras egna, trots att patienternas könsorgan har skurits, avlägsnats<br />
– ”stympats” – blir det uppenbarligen rimligt att klitoris <strong>och</strong> vagina<br />
inte är avgörande för deras egna sexuella upplevelser. Detta strider<br />
mot kärnan i den västerländska föreställningen om kvinnlig sexualitet,<br />
där heterosexualiteten traditionellt har varit <strong>och</strong>, enligt mitt<br />
förmenande, fortfarande är mycket klitoriscentrerad (Kinsey, 1948;<br />
Masters, 1966; Hite, 1977; Johnsdotter, 2002). Ur det här perspektivet<br />
kan alla förändringar av dessa kroppsdelar äventyra sexualiteten,<br />
<strong>och</strong> den betraktades faktiskt som helt utplånad. Bland barnmorskorna<br />
förekom det emellertid också uttalanden om sexuell<br />
njutning utifrån de känslomässiga aspekterna av en relation.<br />
Något som var intressant var att man hänvisade till kulturella<br />
sedvänjor som konfirmation <strong>och</strong> dop i västerlandet för att visa<br />
vilken roll grupptrycket spelar, men att man däremot inte<br />
omnämnde de könsstympningar som sägs praktiseras i västländerna<br />
för både kosmetiska <strong>och</strong> medicinska ändamål (Greer, 1999;<br />
Rathman, 1959; Schwartz, 1994; Wilkinson, 1998; Essén <strong>och</strong><br />
Johnsdotter, 2004; Grande, 2004). Barnmorskorna betraktar sexualiteten<br />
endast utifrån sin egen sexuella erfarenhet, vilket inte skapar<br />
något utrymme för att se hur olika aspekter av kön, åldersgrupp,<br />
etnisk tillhörighet, ”ras” <strong>och</strong> sexuell läggning ger olika upplevelser<br />
av sexuell tillfredsställelse, även i det västerländska samhället, som<br />
de förutsätter att de är väl insatta i (Ross, 1997). Greer (1999)<br />
framhåller utifrån sin egen erfarenhet att reflektion över de könsstympningar<br />
som sker i den rekonstruktiva kirurgins namn i västerlandet<br />
skulle kunna vara nyttig i självvärderingssyfte.<br />
Genom att hålla fast vid det etnocentriska synsättet <strong>och</strong> en därmed<br />
sammanhängande selektiv rubricering <strong>och</strong> kategorisering av de<br />
omskurna kvinnornas sexualitet underlåter barnmorskorna alltså<br />
att sätta in sig själva som individer i ett kulturellt sammanhang<br />
(Narayan, 2000). Denna process skapar en enorm kommunikationsklyfta,<br />
som kan leda till sämre <strong>vård</strong>, delvis på grund av de<br />
känslor av vrede <strong>och</strong> hat som väcks hos <strong>vård</strong>givarna. Detta rapporteras<br />
i studier av omskurna kvinnor i Kanada, där nästan 90 % av<br />
kvinnorna rapporterade sårande kommenterar från <strong>vård</strong>givare<br />
(Chalmers, 2000), samt i Storbritannien (Harper <strong>och</strong> McCourt,<br />
2002).<br />
Det synsätt som uttrycks av barnmorskorna kan också anses<br />
återspegla deras situation inom sjuk<strong>vård</strong>ssystemet. Ända till helt<br />
nyligen har det saknats principiella riktlinjer för den tekniska <strong>vård</strong>en<br />
av omskurna kvinnor, <strong>och</strong> det finns inte någon systematisk<br />
103