(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
(SOU) Hälsa, vård och strukturell diskriminering - Nordiska ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Hälsa</strong>, <strong>vård</strong> <strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong> <strong>SOU</strong> 2006:78<br />
För det andra har forskning om etniska minoriteter <strong>och</strong> hälsa<br />
ofta tagit hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>spersonalens definition av ”problemet”<br />
som utgångspunkt (Bhopal, 1992; Smaje,1995). Och för det<br />
tredje finns det även kunskapsbrister inom den svenska forskningen<br />
om hur vardags<strong>diskriminering</strong> <strong>och</strong> den <strong>strukturell</strong>a <strong>diskriminering</strong>ens<br />
mekanismer påverkar den psykiska <strong>och</strong> fysiska hälsan<br />
för personer med utländsk bakgrund.<br />
För att förstå hur <strong>diskriminering</strong> uppstår <strong>och</strong> återskapas är det<br />
nödvändigt att studera hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>en i ett institutionellt<br />
perspektiv. Vårdinrättningarna är en del av de svenska välfärdsinstitutionerna<br />
<strong>och</strong> en analys av deras organisering, dvs. arbetsdelning,<br />
rekrytering, serviceutbud, behandlingar, prioriteringar osv. är nödvändig<br />
för att förstå mekanismerna bakom den etniska ojämlikheten.<br />
De artiklar som presenteras i denna antologi belyser olika sätt på<br />
vilka personer med utländsk bakgrund diskrimineras inom den<br />
svenska sjuk<strong>vård</strong>en. Ett exempel som tas upp är de regler <strong>och</strong> institutionella<br />
rutiner som exkluderar irreguljära immigranter från<br />
tillgång till hälso- <strong>och</strong> sjuk<strong>vård</strong>. Andra artiklar tar upp frågan om<br />
diskriminerande rekryteringspraxis, lagen som ett reformerande<br />
verktyg mot etnisk <strong>diskriminering</strong>, <strong>vård</strong> av omskurna kvinnor<br />
inklusive utbildning av sjuk<strong>vård</strong>spersonal <strong>och</strong> till sist <strong>vård</strong> av barn<br />
med uppgivenhetssymtom <strong>och</strong> den politisering som skett kring<br />
detta problem.<br />
Detta kapitel inleds med teoretiska utgångspunkter om rasism<br />
<strong>och</strong> <strong>strukturell</strong> <strong>diskriminering</strong>, ett internationellt perspektiv om<br />
”ras”/etnicitet <strong>och</strong> hälsa samt feministiska studier om hälsa. Kapitlet<br />
avslutas med en sammanfattning av rapportens bidrag.<br />
Teoretiska utgångspunkter<br />
Ras <strong>och</strong> rastillhörighet har sedan länge avfärdats som vetenskaplig<br />
sanning. Däremot är föreställningar om ras <strong>och</strong> rastillhörighet en<br />
bestående del av samhällslivet <strong>och</strong> organiserar samhällets materiella,<br />
sociala <strong>och</strong> symboliska resurser. En sådan organisering <strong>och</strong> dess<br />
ideologiska grund kallas för rasism. Ett flertal studier visar dock att<br />
begreppet ”kultur” ersätter det tidigare begreppet ”ras” med dess<br />
biologiska karaktär, men att det lämnar rasismen intakt som ett<br />
system av andrafiering/rasifiering som å ena sidan skapar privilegier<br />
<strong>och</strong> dominans <strong>och</strong> å andra sidan underordning (Essed, 1991; Miles,<br />
10