Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tematiskt tillägg till ÖP 2002 <strong>Hagfors</strong> kommuns naturvårdsplan fastställd 2011-06-27 <strong>Bilaga</strong> 2 <strong>Sjöar</strong> <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong><br />
DELOMRÅDE 8 - SJÖSYSTEMET PÅ VÄSTRA SIDAN AV KLARÄLVEN<br />
NER TILL NORET<br />
OMRÅDESBESKRIVNING<br />
Bygden väster om Klarälvdalen i Ekshärads socken kallas Västanberg. Västanberg ägs till största<br />
delen av självägande bönder, men trots det har kraftbolaget vattenrätten i stora delar av området.<br />
Slättbygden, som ligger under högsta kustlinjen, var efter inlandsisens avsmältning en vik av den<br />
kalla oceanen <strong>och</strong> senare Stor-Vänern. Västanbergsviken gick upp till norra änden av Grängen.<br />
Sediment avsattes i form av finsand <strong>och</strong> lera <strong>och</strong> grundade upp viken. Under högsta kustlinjen<br />
finns slättlandssjöarna Grängen, Hamrasjön, Svinsjön, Mossbergssjön <strong>och</strong> Busjön. Sjösystemet<br />
avvattnas genom Noret till Klarälven strax uppom Skogaforsen. Slättsjöarna i Västanberg nedom<br />
Grängen ligger lägre än Klarälven vid Ekshärads kyrka, vilket är möjligt då de har sitt utflöde nedströms<br />
Edsforsen.<br />
38/70<br />
Över högsta kustlinjen finns<br />
mindre sjöar <strong>och</strong> några större:<br />
Gröcken <strong>och</strong> Harasjöarna. Två<br />
länge oreglerade <strong>vattendrag</strong><br />
kommer från skogen ner mot<br />
slättlandet: Grundan som rinner<br />
upp i Torsby kommun <strong>och</strong> mynnar<br />
i Mossbergssjön, samt Hinnan<br />
som rinner upp i Västra<br />
Hinnsjön <strong>och</strong> mynnar i Busjön.<br />
Båda <strong>vattendrag</strong>en är värdefulla<br />
då de är oreglerade <strong>och</strong> hyser<br />
varsin lokal öringstam.<br />
Vattnet har spelat en avgörande<br />
roll för landskapets geologiska<br />
utveckling <strong>och</strong> för människans<br />
livssituation. I vatten finns fisk<br />
som i alla tider varit av stor vikt<br />
för befolkningens försörjning.<br />
Slättsjöarna hyser gädda, abborre,<br />
gös <strong>och</strong> lake. Ett fritt<br />
framströmmande vatten är förutsättningen<br />
för vandrande<br />
laxarter <strong>och</strong> ål, vars vandringar<br />
följdes av människan. Vattnen<br />
fungerade som transportleder<br />
ända fram till mitten av 1950talet<br />
då bilvägarna tog överhand.<br />
Västanbergs förhistoria är dåligt<br />
känt. Stenåldersboplatser har<br />
inte hittats, men det är troligt att<br />
de fanns, då fynd från stenåldern<br />
har påträffats, t.ex. vid<br />
Mossbergssjöns nordända <strong>och</strong><br />
vid Busjömossen. De tidigaste bosättningarna som är verifierade är järn- eller bronsåldersrösen<br />
vid Gröcken. Här fanns en gård där det idag är helt sluten skogsmark. Kanske hade man specialiserat<br />
sig på framställning av järn ur myrmalm som det finns gott om kring gården. Säkert hade<br />
man kreatur som gick på mullbete i skogen. I Gröcken fångade man storöring <strong>och</strong> ål, kanske lax,<br />
som vandrade från Vänern <strong>och</strong> havet upp genom alla Klarälvens forsar, in i Noret <strong>och</strong> upp i sjösystemet.<br />
Andra järn- eller bronsåldersrösen som vittnar om bosättningar ligger vid Busjöviken.<br />
Kolgropar <strong>och</strong> fångstgropar har återfunnits på många ställen, t.ex. väster om Knappåsen. I västöstlig<br />
riktning, över vattendelarna, gick transportleder i form av stigar över bergen till Fryksdalen.<br />
Några kilometer väster om Norets mynning i Klarälven finns den gamla bygden Södra Skoga,