Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tematiskt tillägg till ÖP 2002 <strong>Hagfors</strong> kommuns naturvårdsplan fastställd 2011-06-27 <strong>Bilaga</strong> 2 <strong>Sjöar</strong> <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong><br />
VATTENFÖREKOMSTER<br />
Busken är en sjö med orörda stundtals branta stränder, lättillgänglig för det rörliga friluftslivet,<br />
med vackra omgivningar. I fiskbeståndet märks siklöja <strong>och</strong> i uppgifter från mitten av 1950-talet<br />
omtalas ett gott slom (nors)fiske i Busken. Slom fiskas vid leken i maj på natten. Vid den tiden<br />
iskanten låg vid Stor-Ullens nordkant hade Stor-Ullen sitt utlopp genom Busken. Det finns en<br />
brant dalgång där denna istida flod rann. En smal vik möter denna branta dalgång i norr. Stenåldersboplats<br />
finns runt hela sjön. Busken är reglerad med amplituden 2,7 m, vilket innebär att en<br />
stor del av utlopps-viken blir torrlagt vid lägsta vattennivå. Detta kan kraftigt skada siklöja <strong>och</strong><br />
annan höstlekande fisk om rommen blir infryst i is under kraftig vintertappning. Klassningen är<br />
måttligt ekologisk status på grund av flödesregleringar.<br />
Sången har sitt namn efter Sångesälven – älven som sjunger. Vid utloppet av Sången byggdes i<br />
slutet av 1600-talet Sångeshyttan, med en mindre masugn. Striden kring Sångeshyttan blev hård<br />
- brukspatron Börjesson anlade den på bönders mark utan deras lov, skövlades deras skog <strong>och</strong><br />
dämde över ängsmarker med dammbyggnationen - dessutom skedde detta innan han erhållit<br />
tillstånd från Bergskollegiet! Sångeshyttan kom dock till stånd – men mycket järn blåstes här inte,<br />
utan den förföll efter några år. Här ligger idag Sångessätern. Sjön är reglerad med amplituden 3,6<br />
m. I fiskbeståndet märks siklöja. Vid provfiske blev bedömningen att fiskebeståndet har måttligt<br />
god ekologisk status, sannolikt på grund av effekter av den kraftiga regleringen. Sången är ingen<br />
djup sjö <strong>och</strong> stora delar av den blir torrlagd vid lägsta nivå. Här finns storlom. Sången är ej klassad<br />
av vattenmyndigheten.<br />
Buskesälven/Sångesälven/Hyttälven. Systemet har måttligt god ekologisk status på grund av<br />
försurningspåverkad bottenfaunan. Fisket är ej ännu klassat. Kommunen har gjort stora biotopvårdande<br />
insatser tillsammans med fiskevårdsområdet för att återställa efter flottledsrensningen,<br />
<strong>och</strong> öringstammen har fått möjlighet till utveckling. 1853 byggdes såg vid en samfällighet för<br />
Björkil vid Buskesälven. 1857 anlades en större kvarn nedströms sågen. Den nedre Bråndammen<br />
byggdes för kraftstationen kring 1917, som gav elektriskt lys för första gången till Sunnemos gårdar<br />
julen 1918. Kraftstationen ska ha varit i drift till slutet av 80-talet. Hyttdammen vid den gamla<br />
hyttruinen havererade 2004 efter ett kraftigt regn. En vall av bergskross uppströms bron håller i<br />
dag spegeldammen vid konstant nivå. Längst ner i systemet finns Kvarndammen som byggdes<br />
för den gamla kvarnen i Hyttdalen. Dammen sköts av Sunnemo hembygdsförening. Det bör utredas<br />
vem som har ansvaret för kvarndammen. År 1936 tecknades ett avtal mellan bolaget <strong>och</strong><br />
flottningsföreningen med innebörden att bolaget skötte dammarna åt flottningsföreningen <strong>och</strong> fick<br />
”efter eget gottfinnande uppdämma <strong>och</strong> reglera avrinningen med inskränkning för flottningsintresset.”<br />
Detta avtal fastställdes i flottledsutslaget 1938. Det finns här inskrivet skyldighet att tillgodose<br />
Bråndammens kraftverk behov av vatten. Flottleden avlystes 1969 <strong>och</strong> kraftverket tog ur bruk på<br />
80-talet. Då flottleden avlystes miste domen sin laga kraft. <strong>Sjöar</strong>na däms i dag som regleringsmagasin<br />
år Klarälvens kraftverk.<br />
Älgsjön är den översta större sjön i det system som tillslut mynnar genom Svartån i Grässjöns<br />
södra ände. Älgsjön har en god status på fisk, men blir genom regleringen nedklassad. Sjön hyser<br />
siklöja. Vid sjöns norra ände, vid en mindre bäcks utlopp, finns rester av en stenåldersboplats.<br />
Älgsjötorp är i dag sommarbosättning. Svartåns flottled inrättades 1920. Älgsjön har flottledsdom<br />
1938: ”Efter flottningen slut skall dammarna öppnas <strong>och</strong> vattnet fritt framsläppas”. Det är antecknat<br />
att laxöring inplanterades efter 1936. I sammanställning från 1949 sägs Billerud äga dammen<br />
<strong>och</strong> regleringsrätten. 1997 såldes regleringsrätten till privatperson som avsåg att reglera dammen<br />
till förmån för kraftverk i Svartån. Detta kraftverk blev inte byggt då tillstånd ej erhölls.<br />
Bjursjön I flottledsutslaget för Bjursjön (Springsjösystemet som rinner till Bosjön, fick allmän flottled<br />
1948) finns skrivningen att efter det att flottningen avslutats på våren ska ägaren av dammen<br />
reglera den till förmån för fisket i bäcken. 125 m nedströms Bjursjödammen gick 1948 ett dike<br />
med stängningsanordningar så att vattnet kunde släppas antingen till Springsjön (det naturliga)<br />
eller Stora Havsjön. Det är idag oklart om denna anordning finns kvar. Bjursjödammen användes<br />
som flottningsmagasin till båda vattensystemen. Reglering 1,5 m.<br />
Stora <strong>och</strong> Lilla Havsjön rinner till Bosjön. Allmän flottled inrättades 1948. Regleringsamplitud<br />
2,16 m. Här fanns redan på 1600-talet två dammar inrättade till gagn för Bosjö hammarsmedja.<br />
Bolaget överlämnade dammen till flottningsföreningen, med förbehåll av dispositionsrätt av vatten<br />
i sjön sedan flottningen slutförts. Flottledsutslaget reglerade inte vattenhushållningsbestämelser,<br />
35/70