Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tematiskt tillägg till ÖP 2002 <strong>Hagfors</strong> kommuns naturvårdsplan fastställd 2011-06-27 <strong>Bilaga</strong> 2 <strong>Sjöar</strong> <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong><br />
BILAGA 2<br />
SJÖAR OCH VATTENDRAG<br />
INLEDNING<br />
Den rika tillgången på sjöar <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong> tillhör en av <strong>Hagfors</strong> kommun styrkor <strong>och</strong> är en av de<br />
naturtillgångar som betytt allra mest för kommunens invånare under hela vår historia. Namnen på<br />
många av våra sjöar <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong> vittnar om en lång muntlig tradition – vissa sjöar har fornnordiska<br />
namn med en idag oklar betydelse... Jangen, Gröcken, Grängen, Ullen. Andra namn som<br />
Kvarnsjön, Lidsjön <strong>och</strong> Busjön är medeltida namn. Många sjöar bär finska namn – Kajön, Kisjön,<br />
Nain samt Lax- <strong>och</strong> Ormräjtika. Klarälven <strong>och</strong> Uvån strömmar genom kommunen – Uvåns namn<br />
kan härledas från det fornsvenska ordet yvas- förhäva sig – <strong>vattendrag</strong>et är det mäktigaste av<br />
Klarälvens biflöden!<br />
Vattnet gav befolkningen ett nödvändigt födotillskott i form av fisk. Strandängar är en näringsrik<br />
miljö som gav foder till tamdjur <strong>och</strong> vilt. Människan valde strandläge på sina bosättningar – då<br />
som nu!<br />
Kraften i vattnet var förutsättningen för anläggandet av hyttor <strong>och</strong> bruk på 1700-talet, men användes<br />
långt tidigare till kvarn <strong>och</strong> stamp. På 1900-talet utbyggdes vattenkraften, i Klarälven <strong>och</strong> i<br />
Uvån samt många ”lysverk” i mindre älvar till den första elektriska belysningen. Nästa alla större<br />
sjöar i Uvåsystemet reglerades för att ge en jämnare vattenföring i Klarälven, så att kraftverken<br />
där kunde ge optimal utdelning. Idag produceras ungefär 650 GWh vattenkraft varje år – tredubbelt<br />
mot förbrukningen inom <strong>Hagfors</strong> kommuns geografiska område.<br />
Vattenvägar var långt in på 1900-talet de bästa transportvägarna, både för hästdragna foror på<br />
isväg, järn- <strong>och</strong> malmbåtsrodd <strong>och</strong> flottning av timmer med spel över sjöarna eller fritt i strömmande<br />
vatten. Flottledsdammar <strong>och</strong> slussar uppfördes på 1800-talet.<br />
Det finns 454 större <strong>och</strong> mindre sjöar upptagna på SMHI:s sjöregister (13 288 ha) i <strong>Hagfors</strong><br />
kommun. I denna bilaga till <strong>Hagfors</strong> kommuns naturvårdsplan finns kommunens vattensystem<br />
beskrivna. För att ge en bakgrund till varför vattensystemen <strong>och</strong> deras omgivningar ser ut som de<br />
gör finns i varje avsnitt en beskrivning av områdets historia, med fokus på vattnet. Denna beskrivning<br />
har tillkommit med hjälp av flera bygdehistorieböcker <strong>och</strong> lokalbefolkningens kunskap.<br />
VATTENMYNDIGHETENS BEDÖMNING<br />
EU:s ramdirektiv för vatten säger att alla Europas vattenförekomster ska uppnå god status 2015.<br />
Då detta inte kommer att vara möjligt har Sverige för vissa vatten erhållit dispens fram till 2021.<br />
Myndigheten har lagt ut klassningen <strong>och</strong> underlaget för klassningen på två hemsidor på Internet:<br />
www.vattenkartan.se samt www.viss.lst.se där även enskilda kan kommentera klassningen. Vattenmyndigheten<br />
har fastställt ett åtgärdsprogram för Klarälvens vatten under perioden 2010-2015.<br />
Hela 74 procent av de klassade vattenförekomsterna i kommunen uppnår ej god ekologisk status,<br />
vanligen på grund av regleringspåverkan <strong>och</strong>/eller försurning. Det är givetvis en allvarlig situation,<br />
som kräver åtgärder.<br />
Vattenmyndigheten har identifierat flera hot mot vatten i <strong>Hagfors</strong> kommun, där risk för fortsatt<br />
försurning <strong>och</strong> pågående reglering är de viktigaste. Om inte kalkningsinsatser fortsätter kan vattnets<br />
idag goda kemiska förhållanden hotas. I åtgärdsplanen för Klarälvens vatten finns förslag att<br />
kalkningen successivt ska ersättas med markkalkning.<br />
Vattenmyndigheten gör en generell bedömning att det inte kommer att finnas möjlighet att förändra<br />
regleringsgraden före 2021. Dock har kraftbolaget under flera år tillämpat en ekologisk<br />
skonsam reglering i Acksjön, Skärgen, Mussjön, Stor-Ullen <strong>och</strong> Görsjöarna, vilket gynnar den<br />
biologiska mångfalden i sjön såväl som i <strong>vattendrag</strong>et nedströms. Detta har inte vattenmyndigheten<br />
vägt in i bedömningen, då klassningen sker efter beslutade vattenhushållningsbestämmelserna.<br />
Detta nya regleringsförfarande måste juridiskt säkras på ett bra sätt. Många sjöar uppe i<br />
skogsmarken är dock hårt reglerade i syfte att fungera som vintermagasin åt kraftverken i Klarälven,<br />
<strong>och</strong> det är en utmaning att i samverkan med kraftbolaget få regleringen anpassad så gott det<br />
går för både kraftnytta <strong>och</strong> ekologi. Kraftbolaget har planer på utrivning av vissa dammar som<br />
idag ger liten kraftnytta.<br />
3/70