Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Bilaga 2 Sjöar och vattendrag - Hagfors
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tematiskt tillägg till ÖP 2002 <strong>Hagfors</strong> kommuns naturvårdsplan fastställd 2011-06-27 <strong>Bilaga</strong> 2 <strong>Sjöar</strong> <strong>och</strong> <strong>vattendrag</strong><br />
dernare krav på ekologisk tappning av systemet, om inte domar prövas om eller annan överenskommelse<br />
med den som har regleringsrätten kan ske.<br />
Högt uppe i systemet finns rester av gamla dammar (Kisjön) som numera är utrivna. Laxräjtika<br />
har haft en flottningsdamm som legaliserades i flottledsutslaget 1909. Denna dom har upphört då<br />
flottleden avlystes 1969. (Oklart om utriven). Några av dessa kan utgöra vandringshinder <strong>och</strong> bör<br />
inventeras <strong>och</strong> återställas till ursprungliga förhållanden.<br />
VATTENFÖREKOMSTER<br />
Fräkensjön ligger inom naturreservatet Fräkensjömyrarna. Ej reglerad. Fräkensjön rinner via<br />
Stora Kisjön söderut till Storsjön. Systemet, ca 6-7 km är oreglerat, är idag oklassat av vattenmyndigheten.<br />
(Ki är finska <strong>och</strong> betyder sten). En liten bäcköringstam finns i <strong>vattendrag</strong>et ner till<br />
Storsjön enligt FVO.<br />
Laxräjtika är en smal <strong>och</strong> vacker sjö – räjtika är finska med betydelsen lång <strong>och</strong> smal- som ligger<br />
i en gryta mellan branta stränder, särskilt i väster. Laxräjtika är oreglerad <strong>och</strong> avvattnas norrut via<br />
en liten bäck. Denna rinner till Lapptjärn, en större tjärn i ett system utan reglering fram till<br />
Dysjödammen. Systemet mynnar i Dysjön, där man kan se rester av ett kvarnhjul vid inloppet.<br />
Detta system, ca 6 km är oreglerat. Systemet saknar klassning av vattenmyndigheten, men bör<br />
sammanföras till en vattenförekomst.<br />
Dysjön har ett mycket ostört läge <strong>och</strong> häckande fiskgjuse. Sjön har i alla fall tidigare hyst sik enligt<br />
FVO, men är inte provfiskad. Dysjön är idag reglerad fullt ut som ett vintermagasin. Domen<br />
från 1935 är intressant, då den säger att ålyngelledare ska inrättas <strong>och</strong> vatten framsläppas under<br />
perioden 1 maj till 30 september så att ålen ska kunna vandra. Om ål inte kunde vandra upp i<br />
systemet skulle bolaget lägga motsvarande pengar i en uppsamlingsstation för ål. Domen visar<br />
på att man 1935 ansåg att fiskvandringen var viktig, <strong>och</strong> en nolltappning tilläts inte under sommarhalvåret.<br />
Om vandringshindret vid Dysjön försvann, skulle man öppna upp ett vattenområde<br />
från Storsjöns utlopp upp till Laxräjtika, vilket sannolikt skulle gynna den lokala öringstammen.<br />
Flåsjön är en stor sjö, som tidigare hyste sik. Ål sätts ut enligt ålvillkor. I provfiske 2001 har dock<br />
bedömningen gjorts att sjön är försurningspåverkad <strong>och</strong> påverkas av reglering så att fisket bedömts<br />
som mindre gott. Flåsjön har en tillåten amplitud på 6 m, men har sedan 1993 endast<br />
sänkts c:a 3,5 m som mest. Regleringen av Flåsjön påverkar nedströms liggande sjöar så att god<br />
ekologisk status inte uppnås i Sandsjöarna.<br />
Östra <strong>och</strong> Västra Sandsjön <strong>och</strong> Sandsjöälven är oreglerade, men påverkas av Flåsjöns reglering.<br />
Mellan Östra Sandsjön <strong>och</strong> Storsjön går en gammal stig, delvis på en rullstensås. Det är den<br />
naturliga förbindelsen över Sandsjöälven <strong>och</strong> förbinder skogsmarken söder om vattensystemet<br />
<strong>och</strong> Aamäckshöjden. Leden är idag ungefär 800 m, vacker att gå <strong>och</strong> man kan fantisera om de<br />
foror som under århundradenas lopp utnyttjades leden för kontakter norrut. Idag används den av<br />
älg <strong>och</strong> varg, vars spår är ofta är tydliga.<br />
Storsjön Innan regleringen var Storsjön två sjöar. 1954 erhölls tillstånd att sänka sjön sju meter<br />
från tidigare lägsta nivå, att utföra en tunnel till Lilla Laggen, samt en kanal med de avstängningsanläggningar<br />
som krävdes. Utloppet sker underjordiskt från en udde något söder om det naturliga<br />
utloppet. Samma vattendom reglerar även Stor-Laggen. I domen kan man läsa om fiskeriintendentens<br />
yrkanden. Han befarade att den kraftiga sänkningen av sjön vintertid skulle medföra att<br />
siklöjebeståndet skadades, då rommen vid avtappning skulle frysa inne i isen. Då fanns ål naturligt<br />
i sjön.<br />
Domslutet blev att fiskyngel vid vissa tillfällen ska inplanteras (gäddyngel <strong>och</strong> siklöja beroende på<br />
regleringen av Storsjön, se ovan) <strong>och</strong> att galler ska finnas vid utloppet. De vattenhushållningsvillkor<br />
som reglerar tappningen innehåller inskränkningar till flottningens behov, samt reglering till<br />
gagn för fisk <strong>och</strong> för transporter- man får inte höja sjöns nivå då man börjat vintertappningen. Här<br />
finns sommarstugor men idag ingen permanentboende.<br />
År 1996 renoverades bergtunneln <strong>och</strong> kraftverket i Laggåsen, varvid Storsjön sänkes under sin<br />
ursprungliga nivå. Man passade då på att inventera stränderna, <strong>och</strong> fann både stenåldersbostäder<br />
<strong>och</strong> rester från medeltida gårdar. Storsjön har måttlig ekologisk status <strong>och</strong> dispens att uppnå<br />
god ekologisk status till 2021, på grund av flödesregleringarna. Bottenfaunan är klassad som god,<br />
fisket oklassat. Siklöjebeståndet är idag svagt. Sjöns vattenkemi är klassad som god, men försurningspåverkad.<br />
Regleringsamplituden är 10,8 m.<br />
13/70