Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TOFSEN TEMA HUMOR<br />
NR2 2007
Brain power<br />
Plug into The Power of Knowledge Engineering.<br />
Visit us at www.skf.com/knowledge<br />
By 2020, wind could provide one-tenth of our planet’s<br />
electricity needs. Already today, SKF’s innovative knowhow<br />
is crucial to running a large proportion of the<br />
world’s wind turbines.<br />
Up to 25 % of the ge<strong>ner</strong>ating costs relate to maintenance.<br />
These can be reduced dramatically thanks to our<br />
systems for on-line condition monitoring and automatic<br />
lubrication. We help make it more economical to create<br />
clea<strong>ner</strong>, cheaper e<strong>ner</strong>gy out of thin air.<br />
By sharing our experience, expertise, and creativity,<br />
industries can boost performance beyond expectations.<br />
Therefore we need the best employees who can meet<br />
this challenge!<br />
The Power of Knowledge Engineering
Massor av<br />
Manga!<br />
Östra Larmgatan 16<br />
Göteborg<br />
(Nära Gamleport) Tel 031-13 06 70
information om<br />
chalmers kårtidning tofsen<br />
adress<br />
Teknologgården 2<br />
412 58 Göteborg<br />
info@tofsen.chs.chalmers.se<br />
www.tofsen.chs.chalmers.se<br />
chefredaktör och<br />
ansvarig utgivare<br />
Wilhelm Tunemyr<br />
chefred@tofsen.chs.chalmers.se<br />
031-772 3923 alt. 070-772 2279<br />
annonsansvarig<br />
Christofer Boman<br />
annons@tofsen.chs.chalmers.se<br />
031-772 3924 alt. 070-772 2278<br />
<strong>Tofsen</strong>s redaktion<br />
Karin Blindh Pedersen, layout & illustration<br />
Christofer Boman, annonsansvarig<br />
Klara Insulander Björk, skribent<br />
JoAnna Strömberg, skribent & illustration<br />
Elias Svensson, hemsida<br />
Ylva Sörqvist, skribent<br />
Sophie Thornander, layout & illustration<br />
Wilhelm Tunemyr, chefredaktör<br />
Även medverkande i detta nummer<br />
Daniel Ekfjorden , illustration<br />
Fredrik Tengblad, text<br />
Görel Wranne, text<br />
Hanna Jacobsson, foto<br />
Hanna Nyberg, text<br />
Sofia Johansson, text<br />
Solmaz Hosseini, illustration<br />
Tobias Finndin, korsord<br />
Omslag<br />
Foto: Sauman Ng, The<br />
Studio<br />
Modell: Erik Ohlson<br />
Layout: Karin Blindh Pedersen, Sophie<br />
Thornander & Hanna Jacobsson<br />
repro / tryck<br />
Sandstens AB<br />
info<br />
<strong>Tofsen</strong> är Chalmers Studentkårs medlemstidning<br />
med en upplaga på 6500 exemplar.<br />
Tidningen finansieras helt av annons-intäkter.<br />
Redaktionen ansvarar inte för obeställt material.<br />
Insänt material antas vara avsett för publicering<br />
om inte annat anges. Allt material lagras elektroniskt<br />
och kan göras tillgängligt på Internet och<br />
i databaser om inte förbehåll mot detta görs av<br />
skribenten. Eftertryck utan redaktionens skriftliga<br />
tillstånd är ej tillåtet.<br />
Chalmers Studentkår samarbetar med:<br />
4<br />
O<br />
INNEHALL<br />
NUMMER 1 2006 HUMOR<br />
O II<br />
5. LEDARE 6. REKTOR 7. KARORDFORANDE 8. NYHETER<br />
II II<br />
10. INSANDARE 12. DEBATT 14. NYA VISIONER FOR UTBILDNINGEN<br />
O<br />
18. HUMOR PA INTERNET 20.
LEDARE<br />
Kära läsare!<br />
Så kom den äntligen, snön. Utanför mitt<br />
fönster ligger Teknologgården insvept i<br />
vitt och stadens backar är fyllda av pulkaåkande<br />
barn. Fast någonting (inte enbart<br />
vanemässig pessimism!) säger mig att den<br />
kommer vara försvunnen när detta läses.<br />
Så, nog om vädret, över till saker som vi<br />
faktiskt kan påverka. Vår studiemiljö, till<br />
exempel, och studentkåren.<br />
I början av april öppnar valet till kårens<br />
fullmäktige, den församling som utgör vår<br />
representation på Chalmers. Kårstyrelsens<br />
verksamhet, budget, representation gentemot<br />
högskolan – allting bygger direkt eller<br />
indirekt på Fullmäktige. Vilket är bra, för<br />
Fullmäktige består i huvudsak av ett gäng<br />
teknologer med koll på läget och sunda<br />
åsikter. Men valdeltagandet brukar ligga på<br />
en nivå som, om det gällde ett land, skulle<br />
få FN:s observatörer att skaka på huvudet<br />
och ge upp. Förra året röstade cirka 30 % av<br />
chalmeristerna i valet. Mindre än var tredje<br />
chalmerist orkade alltså engagera sig i<br />
styrandet av den organisation som påverkar<br />
så mycket av de år vi tillbringar här på<br />
Chalmers. Så kan vi givetvis inte ha det.<br />
Om man jämför med andra studentkårer är<br />
det inte ett dåligt resultat, snarare får det<br />
anses vara bra. Men jämförelser med vad<br />
som i varje annat sammanhang skulle ha<br />
betecknats som demokratiska katastrofer<br />
hjälper inte situationen på Chalmers att<br />
bli ett dugg bättre – faktum kvarstår; vår<br />
demokratiska organisation vilar på en<br />
bräcklig grund.<br />
Om man vill kan man förstås hävda att<br />
detta inte är ett problem – de som vill rösta<br />
gör det, och de som inte bryr sig får väl<br />
stå sitt kast. Men riktigt så enkelt är det<br />
inte. Det låga valdeltagandet ökar inte bara<br />
risken för att Fullmäktige distanseras från<br />
oss studenter, eller att extrempartier kuppar<br />
in ledamöter. Det försvagar också kårens<br />
legitimitet gentemot högskolan och andra<br />
instanser. Vi får inte tro att kampen för<br />
studentinflytande är vunnen och avslutad;<br />
kåren behöver kunna representera studen-<br />
terna i kraft av demokratiskt mandat, inte<br />
bara obligatoriskt medlemsskap.<br />
Så när vallokalerna öppnar i april, ta några<br />
minuter av din tid. Om du inte lockas av<br />
priserna som lottas ut, bjudgodiset eller<br />
möjligheten till att kårordföranden tvingas<br />
åka spårvagn i ett helt dygn, så se det som<br />
att kåren behöver ditt stöd. Och det kanske<br />
inte är för mycket begärt?<br />
Det nummer av <strong>Tofsen</strong> som du nu håller i<br />
din hand har tema humor – vi dyker bland<br />
annat ned i internets alla humoristiska<br />
varianter, tittar på humorns roll i undervisningen<br />
och bjuder på några helt egenproducerade<br />
serier. Dessutom har vi träffat<br />
personen som har övertagit ansvaret för<br />
grundutbildningen på Chalmers, vicerektor<br />
Sven Engström. Jag hoppas du ska hitta<br />
något som faller dig i smaken!<br />
Trevlig läsning!<br />
/Wilhelm Tunemyr, chefredaktör<br />
5
6<br />
REKTOR<br />
För dagens studenter finns det ingen studieort i Sverige som slår Göteborgs valmöjligheter.<br />
Det gäller både studierna i sig och livet kring studierna. Det rika utbud som<br />
vi har här attraherar många studenter från både Sverige och länder runt omkring<br />
i världen. De som inte inspireras av det breda utbudet kan istället lockas av den lyskraft<br />
som en rad områden utvecklat i vår stad. Här finns mycket att välja på, som<br />
till exempel, hållbar utveckling för framtidens näringsliv, materialutveckling för allt<br />
från tillämpningar inom medicin till rymd, och ny teknologi för säker och effektiv<br />
kommunikation. Våra tekniska utbildningar med sin naturvetenskapliga grund och<br />
tillämpningar i framkant har också en egen dragningskraft för studier vid Chalmers.<br />
Hur är det då med den berömda humorn i vår stad? Att den är unik råder det inget<br />
tvivel om. Den ger också popularitet inom TV och radio för hela Sveriges befolkning.<br />
Men hur viktig är den göteborgska och särskilt den Chalmerska humorn för en attraktionskraft<br />
som gör att man väljer Chalmers för sina studier? Många vittnar om att<br />
tiden på Chalmers var rolig och av dem är det många sträcker sig till att säga att tiden<br />
på Chalmers måste ha varit roligare än vid andra tekniska högskolor. Inom Chalmers<br />
har humor en särskild tradition och betydelse. De som engagerar sig i föreningar<br />
och aktiviteter av olika slag dras med i det smittande ordvitsandet som ger mersmak<br />
och inre välmående. Jag måste erkänna att jag tillhör dem som gläds av både nya<br />
underfundiga och snabba associatio<strong>ner</strong> liksom av igenkännandet i återkommande<br />
humoristiska inslag.<br />
Humor är samtidigt starkt förknippat med kultur och språk. Därför sprids en särskilt<br />
härlig känsla när internationella gäster överraskas med gyckel och spex. Utan att förstå<br />
ordvitsarnas skärpa och djup, sprids det humoristiska budskapet förvånansvärt väl<br />
till all slags besökare. Ofta får jag även höra att man blir glad av att besöka Chalmers<br />
då det finns en inflätad humor och glädje i vår kultur. Den är påtaglig även om man<br />
inte förstår språket. Man kan då undra om vi utnyttjar denna unikhet på ett optimalt<br />
sätt och hur viktig humor egentligen kommer att kunna vara i en allt mer globaliserad<br />
tid. Finns det till och med ett hot i om vi kan behålla den kritiska massan av dem<br />
som bär traditionen? Eller, kanske det istället finns möjligheter att vår humoristiska<br />
kultur kommer att utvecklas även inom kinesiska och engelsktalande subkulturer inom<br />
Chalmers.<br />
Jag är mycket glad att jag upplevt båda spexen Casanova och Amelia Earhart under<br />
mitt första halvår på Chalmers. Veras proffsiga framträdande var en ren njutning<br />
och det trivsamma pausminglet gav en extra krydda. Genom humoristiska inslag<br />
lyckades Vera förmedla ett mycket viktigt budskap om att våga följa sina mål i livet.<br />
Bob upplevde jag i London i svenska kyrkan. Detta är ett årligt återkommande tillfälle<br />
som Chalmers alum<strong>ner</strong> bosatta i England inte vill missa. Applåderna lockade fram alla<br />
varianter på omtag och den chalmeristiska humorn nådde höga höjder. Vid det efterföljande<br />
spexkalaset var humorn alltigenom ledmotiv och det kändes helt naturligt att<br />
behålla partyöronen på hela natten.<br />
/Karin Markides , rektor
O<br />
KÅARORDFÖÖORANDE<br />
Vad gör Studentkåren egentligen?<br />
Många (både på Chalmers och i Göteborg) förknippar Chalmers och Studentkåren<br />
med spexande, både med klasskamrater, med övriga på Chalmers och resten av<br />
Göteborg. Därför kan man felaktigt få uppfattningen att Kåren bara sysslar med<br />
roligheter och inte har någon seriös verksamhet. Jag vill se det som att humor<br />
och spex inte är kärnan av studentlivet, men däremot det som berikar livet för<br />
Chalmeristen. Chalmers Studentkår och Chalmers studenter är seriösa men det<br />
hindrar oss inte från att med glimten i ögat skoja med våra medmänniskor.<br />
I mitt jobb som kårordförande möter jag då och då medlemmar i kåren som påpekar<br />
hur lite de vet om kåren, om vad kåren gör och att vi bara sysslar med saker som<br />
fester och kalas. Jag vill passa på och informera om vad jag gör. Jag jobbar för studenterna<br />
på Chalmers. Varje dag så sitter jag på möten, i telefon, framför dator eller i<br />
samtal med folk och försöker förbättra tillvaron för Chalmeristerna. Det går inte<br />
en dag utan att jag funderar på vad jag kan göra mer för att studenterna ska ha det<br />
bra. Och det går inte en dag utan att jag gör något som förbättrar livet för någon<br />
chalmerist. Detta är en något förenklad presentation av vad jag och kårledningen<br />
gör, men grunden i allt vi företar oss är att det ska gagna Chalmers studenter.<br />
Ibland kan vi i kårledningen göra saker som en del av studenterna uppfattar som<br />
fel. Det beror oftast på två saker, att vi som sitter i kårledningen har en större insyn<br />
i hur högskolan och kåren fungerar och därför har ett mer omfattande perspektiv.<br />
Eller så kan det bero på att det inte går att få alla nöjda med alla beslut hela tiden.<br />
Hur det än är så kan jag lova att vi i kårledningen sliter häcken av oss (ursäkta<br />
språket) för att se till att så många som möjligt är så nöjda som möjligt. Problemet<br />
är att överallt runt oss finns det folk som tycker att deras fråga/problem/uppgift<br />
är det viktigaste som finns. Då är det upp till oss i kårledningen att avgöra vilken<br />
fråga/uppgift/problem som vi ska arbeta med. Ibland är det lätt att inse vad som är<br />
viktigast men ibland är det nästan omöjligt att avgöra vad som ska prioritera högst.<br />
Ibland är det att lösa ett akut problem som hjälper en enskild student och ibland är<br />
det ett långsiktigt påverkansarbete som hjälper många studenter på lång sikt. Hur<br />
som helst så försöker vi hela tiden göra så mycket vi kan för Chalmers studenter.<br />
Kommer alla någonsin att bli nöjda? Troligtvis inte, det är en utopi att Studentkåren<br />
inte skulle behövas. Fram till den dagen då alla studenter på Chalmers är nöjda med<br />
tillvaron kommer Studentkåren kämpa, givetvis med glimten i ögat.<br />
Sammanfattningsvis vill jag säga att sluta aldrig att ifrågasätta vad som händer runt<br />
omkring dig. Ta reda på vad kåren gör och kom sedan med förslag för hur vi inom<br />
kåren kan hjälpa till ännu mer. Och se till att ha roligt medan du gör det.<br />
Vänliga hälsningar<br />
Maria Vidarsson, kårordförande<br />
7
O A<br />
MORGANISATION AV CHALMERS<br />
O II<br />
STUDENTKAREN FORLORAR INFLYTANDE?<br />
Som vi rapporterade i förra numret har rektor Karin Markides föreslagit<br />
en omorganisation, eller som hon föredrar att kalla det, en förändring<br />
i Chalmers mötesstrukturen. Detta har bland annat fått till följd<br />
att man har skrotat den informella ledningsgruppen för Chalmers, där<br />
studentkårens ordförande ingick. Kårordförande Maria Vidarsson säger<br />
till <strong>Tofsen</strong> att man inte är nöjd med förändringen.<br />
– Vi upplever beslutsstrukturen har blivit otydligare, och fokuserad på<br />
forskning snarare än grundutbildning, säger Maria. Men förändringen<br />
är inte skriven i sten, och vi kommer att fortsätta föra en dialog med<br />
rektor. Frågan kommer även diskuteras i högskolans styrelse i april.<br />
NYHETER<br />
_<br />
NTAGNINGSPROV SOM KOMPLEMENT TILL<br />
BETYGSURVAL?<br />
På programmen för Teknisk fysik samt Arkitektur och teknik pågår<br />
försök med antagningsprov för att komplettera urvalet med hjälp<br />
av gymnasiebetyg. Hösten 2007 kommer upp till en tredjedel av<br />
studenterna att antas på resultat från prov istället för betyg. Studentkårens<br />
utbildningsansvarige Erik Ohlson säger att kåren ser positivt på<br />
utveckling och förbättring av intagningskriterierna. – Det är inte bra<br />
med en genomströmning på 50 %. Det finns mycket att vinna på ett<br />
urval som tydligare speglar vad som behövs för att klara en utbildning<br />
på Chalmers, säger Erik i en kommentar.<br />
– För att klara Teknisk fysik behöver man inte ha jättehöga kunskaper<br />
i exempelvis språk, säger Patrik Nyman, studentrepresentant i projektgruppen.<br />
Det här är en bra chans att nå de som är riktigt duktiga på<br />
just matte och fysik, men i övrigt inte har tillräckliga betyg för att söka.
INGEN O<br />
KARAVGIFT<br />
II<br />
MEDFORDE<br />
II<br />
AVSTANGNING LYCKADE ARBETSMARKNADSDAGAR AVSLUTADE<br />
Studentkårens policy om att stänga av studenter som inte betalar sin Det tredje största CHARM genom tiderna genomfördes i februari,<br />
kåravgift (se <strong>Tofsen</strong> nr 6-2006) har börjat ge resultat. Enligt kårens ord- med mycket lyckat resultat. 154 utställande företag, varav 19 utländska,<br />
förande Maria Vidarsson har sex perso<strong>ner</strong>, efter upprepade påminnelser visade upp sig och sin verksamhet för Chalmers studenter. Projekt-<br />
och samtal från kåren, stängts av från lokaler, datorsalar och andra ledaren Tobias Will<strong>ner</strong> berättar att i stort sett allting gått enligt plan,<br />
resurser. – Alla utom två är redan tillbaka i systemet, och vi hoppas att och riktar en varm eloge till de över tvåhundra involverade studenterna.<br />
i framtiden inte behöva använda detta verktyg, säger Maria.<br />
ANONYMA TENTOR LARS LEIJONBORG<br />
II<br />
BESOKER CHALMERS<br />
Från utbildningsenheten meddelas att de praktiska problemen med I samband med CHARM besökte utbildningsminister Lars Leijon-<br />
anonymiserade salstentor nu verkar lösta. De exakta detaljerna är ännu borg Chalmers. Den mesta av tiden tillbringades med representanter<br />
hemliga, men det der ut som att man kan genomföra tester på ett par för högskolan, men under en timmes tid delgav Leijonborg åhörare i<br />
tentor redan i mars.<br />
RunAn sin syn på globalisering och utbildning. Även ett antal korta<br />
frågor hanns med, från kårordföranden och från publiken.<br />
KO ARLOKALER<br />
O<br />
PA LINDHOLMEN STUDENTER II<br />
ANMALDA II FOR FILDELNING<br />
Fredagen i läsvecka ett, 23/3, invigs äntligen studentkårens lokaler på Klagomålen gällande utdelning av copyrightat material i Chalmers<br />
Lindholmen. I skrivande stund pla<strong>ner</strong>as en grandios invigning kl 12.30 datornät ökar, vilket oroar de ansvariga. Från studentkåren meddelas<br />
med tal, bandklippning och allt som hör till. Även FestU pla<strong>ner</strong>ar för att man arbetar med att stödja studenternas rättssäkerhet, men man vill<br />
invigningen, med kalas i de nya lokalerna på kvällen. Information om poängtera att det inte är acceptabelt att de datorresurser som tillhanda-<br />
biljettsläpp kommer att läggas upp på studentkårens hemsida i början hålls missbrukas. Tydligare information om vilka regler som gäller har<br />
av läsvecka ett.<br />
bland annat lagts upp på NOMAD:s startsida.
FOTO: HANNA JACOBSSON ILLUSTRATION: SOPHIE THORNANDER<br />
Jag har försökt sluta, på en massa olika sätt, men det går bara inte. Ni<br />
förstår, jag har aldrig köpt ett paket cigaretter i hela mitt liv, än mindre<br />
fört en cigarett till mina läppar. Men ändå står jag här idag, rökare.<br />
Hur går det ihop? Jo tack vare en enad insats av väldigt många frivilliga<br />
Chalmerister och anställda som mer än gärna delar med sig av sina<br />
cigaretter. Genom att sprida dess rök vind för våg runt skolans alla<br />
byggnaders entréer och även via byggnadernas ventilationssystem så får<br />
jag i mig min beskärda del av tjära och andra mysiga saker som är mer<br />
eller mindre bra för kroppen.<br />
Jag har mailat studieombudsmän, skolans miljöansvarige, jag har försökt<br />
lägga om mina vägval på området, jag har försökt hitta entréer<br />
som ingen annan använder, jag undviker salar och byggnader där jag<br />
vet att problemet är stort. Jag undviker att gå på föreläsningar i problembyggnader.<br />
Jag har försökt få askkopparna flyttade så att de inte står<br />
i direkt anslutning till entréer och ventilationsinsug, men de som har<br />
hand om sådant gör inget förräns det kommer ett beslut från Chalmers.<br />
Men jag orkar inte mer nu. Kan någon hjälpa mig? Finns det någon mer<br />
som far illa?<br />
/Johan Lundström<br />
II<br />
INSANDARE<br />
HII JALP MIG SLUTA<br />
II<br />
ROKA!<br />
SII<br />
II<br />
OK FULLMAKTIGE!<br />
Jag har gått på Chalmers i ungefär 2.5 år nu och har tyvärr dragit på Det är dags att söka fullmäktige! Fullmäktige är Studentkårens högsta<br />
mig en fruktansvärt ful ovana under min tid här. Något som får mig att beslutande organ, och det är här som alla viktiga beslut fattas, såsom<br />
djupt avsky tillvaron på skolområdet. Det är så illa att jag gått och blivit budget och val av kårstyrelse. Ett år i fullmäktige ger dig värdefulla<br />
rökare. Jag får antagligen i mig några cigaretter om dagen, detta trots insikter i hur en komplex organisation fungerar, samtidigt som du<br />
att jag vet hur dåligt det är och att jag dessutom mår fysiskt dåligt av utvecklar dina retoriska färdigheter. Jag har haft stor glädje av mina<br />
dem.<br />
år fullmäktige, först i egenskap av ledamot, sedan Kårstyrelse och<br />
nu Talman. Chalmers Studentkår behöver ett engagerat fullmäktige<br />
för att klara av de förändringar som stor framför oss, bland annat ett<br />
eventuellt avskaffande av kårobligatoriet.<br />
10<br />
Jag hoppas att du är en av dem som är villig att bidra till vår organisations<br />
utveckling! Vi behöver alla, både tjejer och killar! Det enda som<br />
krävs är att man är medlem i Chalmers Studentkår. Så ta chansen och<br />
ställ upp i fullmäktigevalet, det kommer du aldrig att ångra! Registreringen<br />
av kandidatur är öppen till 24/3. Mer information hittar du på<br />
www.fumval.se. Om du har frågor eller bara vill prata om kåren och<br />
FuM är du välkommen att kontakta Valnämnden eller mig. Du hittar<br />
våra kontaktuppgifter via kårens hemsida!<br />
/Anna Peterson, Fullmäktiges Talman 06/07
SKICKA FORELASARNA II II PA O ENGELSKAKURS!<br />
Att Chalmers satsar på att tillhandahålla internationella masterprogram<br />
som kan följas även av studenter som inte behärskar svenska<br />
är naturligtvis mycket vällovligt. Väldigt många överväganden har<br />
säkert gjorts och många aspekter tagits i beaktande, men något som<br />
med stor sannolikhet har undgått dem som har genomfört förändringarna<br />
är troligen själva undervisningssituationen. Kursutvärderingar<br />
i de högre årskurserna är tyvärr fortfarande väldigt sällsynta, och en<br />
fråga som enligt min erfarenhet hittills inte har förekommit i en enda<br />
av dem är om föreläsaren talat tydligt och begripligt. Det är, också<br />
enligt min erfarenhet, tyvärr alltför vanligt att han inte gjort det.<br />
Själva föreläsningarna brukar vara ett mindre problem: Kan man inte<br />
formulera sig på engelska i realtid, så kan man alltid skriva upp det man<br />
vill säga på en overhead eller på egna anteckningar och läsa innantill.<br />
Det gör visserligen föreläsningarna ganska ointressant, men det är förlåtligt,<br />
eftersom det är en last som många föreläsare har, även om de får<br />
föreläsa på sitt modersmål.<br />
Något som däremot inte är acceptabelt är att föreläsarnas bristande<br />
engelskakunskaper gör det mycket svårt att få svar på frågor. För en<br />
student som har svårt att förstå ett visst koncept kan det vara svårt<br />
nog att formulera sin fråga på engelska, men när föreläsaren är så dålig<br />
på engelska att han inte förstår frågan även om den är någorlunda<br />
korrekt formulerad så blir situationen allvarlig. Och har man väl<br />
lyckats förmedla en fråga så ska ett svar formuleras, och igen blir<br />
språkbarriären ett problem.<br />
© Copyright 2007 ABB.<br />
Om man inte kan få svar på sina frågor, och om föreläsaren mest läser<br />
innantill, försvin<strong>ner</strong> en stor del av vitsen med att gå på föreläsning. Om<br />
Chalmers utbildningsledning fortfarande tror på föreläsningar som ett<br />
effektivt sätt att förmedla kunskap bör de se till så att de har en förutsättning<br />
att fungera så, och erbjuda alla föreläsare fortbildning i det<br />
engelska språket!<br />
/Student i fjärde årskursen<br />
Våra trainees förstår värdet<br />
av rätt förutsättningar<br />
ABB är världsledande inom kraft och automation. Vi förstår vad som är viktigt både<br />
för våra kunder och medarbetare. Vad motiveras du av? Utmanande arbetsuppgifter,<br />
personlig utveckling, ansvar och valfrihet? Då kan vi öppna möjligheter för dig.<br />
Börja med att läsa om vårt traineeprogram som ger anställning direkt.<br />
Vi ses på www.abb.se/jobb Ansök senast den 31 mars.
12<br />
II<br />
Undertecknad läser teknisk fysik och ligger<br />
betygsmässigt inte i topp, snittet under de<br />
tre första åren ligger på 3,4. Jag har enligt<br />
mitt helt egna omdöme pluggat som många<br />
andra, varken minst och knappast mest<br />
heller. Döm då om min förvåning när jag<br />
börjar läsa fjärde året på teknisk fysik. Jag<br />
har aldrig pluggat så lite och fått så höga<br />
betyg!<br />
I skrivande stund har jag hunnit få betyg i<br />
fyra av de fem kurser á fem poäng jag läst<br />
i höstas. Fyra av kurserna är rekommenderade<br />
inom ett av teknisk fysiks mastersprogram<br />
och den femte kursen ges också<br />
på fysik. Hittills har jag två femmor och två<br />
fyror. Enligt min bedömning har jag sällan<br />
gjort så lite för så goda betyg, nog för att<br />
man ibland gjort lite i en kurs och halkat in<br />
ett godkänt (3), men här räcker inte det utan<br />
man får fyror och femmor. Vad grundar<br />
man dessa betyg då? Hittills har jag haft en<br />
salstentamen på dessa fem kurser, annars är<br />
det projekt och inlämningar som ligger till<br />
grund för betygen.<br />
Vad är det då för fel på detta, det måste ju<br />
vara jättebra att jag får höga betyg! Och om<br />
jag dessutom inte behöver jobba så mycket<br />
borde jag ju vara ändå mer nöjd. Men det<br />
är inte vad det handlar om för mig. Jag går<br />
på Chalmers för att få en bra utbildning!<br />
Punkt. Men efter halva fjärde året gånget<br />
måste jag ställa mig frågan – är detta en<br />
bra avslutning på min utbildning? Hittills<br />
TOFSEN DEBATT<br />
O<br />
FJÄARDE AÅRET<br />
ETT UNDERLIGT ÅAR<br />
O<br />
snittar de kurser jag läst fyra timmar<br />
schemalagda föreläsningar i veckan per<br />
fempoängskurs. Under höstterminen har<br />
jag alltså haft schemalagda föreläsningar<br />
totalt 8 timmar i veckan under 20 veckor på<br />
20 poäng. Detta tillsammans med de som<br />
jag själv tycker bristfälliga examinationsformerna<br />
gör att jag måste ställa mig högst<br />
tvivelaktig till att Chalmers bedriver någon<br />
form av rannsakning i sin undervisning.<br />
Det är något som inte stämmer, under de<br />
tre första åren ligger en kuggningsfrekvens<br />
på inte ovanliga 30 %. Antingen måste alla<br />
studenter bli sjukt bra över en sommar eller<br />
så är det något som är fel i förhållandet<br />
treans-fyrans kurs eller i dess examinationsform.<br />
Eller så är det så att kurserna till fullo<br />
följer uppsatta mål och riktlinjer. Men det<br />
får jag ändå in<strong>ner</strong>ligt hoppas att de inte<br />
gör, jag måste hoppas att ledningen för<br />
Chalmers och teknisk fysik har satt ribban<br />
lite högre än detta och att det är varje kurs i<br />
sig som halkat efter kravnormen. Jag hoppas<br />
in<strong>ner</strong>ligt detta. Annars lägger jag inte många<br />
vitsord för Chalmers och högre utbildning.<br />
Jag är väldigt nyfiken på hur ni andra<br />
studenter upplever era fjärde år? Om det är<br />
fler som kän<strong>ner</strong> igen sig i det jag skriver om<br />
låt oss fundera över varför det är så och vad<br />
vi kan göra istället? Låt oss få höra!<br />
/Andreas Johansson
SVAR<br />
Jag fick läsa insändaren från Andreas<br />
Johansson, och blev dels sugen på att reflektera<br />
över vad han säger, dels på att få höra<br />
mer av andra studenters erfarenheter.<br />
Några kommentarer först. Det är säkert<br />
riktigt att genomsnittsbetygen är högre<br />
och underkännandegraden mycket lägre<br />
på valfria kurser än på grundkurser. Jag<br />
ser inga problem med det i sig. Är man<br />
genuint intresserad av ett ämne är det<br />
lättare att prestera bra. Många lärare<br />
tycker att studenterna har genomgått sitt<br />
”stålbad” och att det inte gör något om<br />
man premierar en bra arbetsinsats och ett<br />
visat stort intresse med ett överbetyg. Jag<br />
ser heller inget fel i att man har ett friare<br />
examinationssystem med mer inlämningar,<br />
projekt, hemtentor och muntor än på kandidatnivå,<br />
helt enkelt därför att det är genomförbart,<br />
trevligt och antagligen bra.<br />
Men om jag läser mellan raderna i denna<br />
konkreta kritik (och på raderna i den<br />
delen som rör arbetsinsatsen), får jag ändå<br />
intrycket att vi har att göra med en ganska<br />
normal student, som upplever att studierna<br />
från tredje till fjärde året plötsligt har<br />
blivit mycket mindre krävande, och som är<br />
orolig för att utbildningen faktiskt inte skall<br />
ha den höjd och det djup som han hade<br />
hoppats. Och där är jag förstås, och många<br />
med mig, oerhört angelägna att det inte<br />
skall vara så. Som ansvarig för Teknisk fysik<br />
vill jag såklart lägga ribban högt. Samtidigt<br />
tror jag att så gott som alla som kämpat<br />
sig över de ”lägre höjderna”, mekanik,<br />
vektoranalys, kvantfysik och vad det vara<br />
må, har höjden i kroppen,<br />
åtminstone om man väljer en<br />
avslutande inriktning med<br />
hjärtat. Rivning är inget<br />
kvalitetskriterium. Men<br />
självklart måste vi tillåta<br />
oss att underkänna dem<br />
som inte satsar.<br />
Låt mig konkretisera min oro,<br />
och samtidigt försöka föra upp<br />
diskussionen till Chalmersnivå.<br />
Vi har skapat en utbildningsstruktur<br />
enligt Bolognamodell. Den ser jättebra<br />
ut, åtminstone om den fylls av duktiga<br />
och arbetssamma studenter (och lärare),<br />
och av relevanta kurser med höga krav.<br />
Samtidigt har vi hamnat i en situation<br />
där vi har många masterprogram som<br />
skall konkurrera om studenterna. Det<br />
finns en fara i att man sänker kraven,<br />
dels inträdeskraven för att kunna anta<br />
fler studenter, dels examinationskraven<br />
för att exami<strong>ner</strong>a större andel av de<br />
antagna. Finansiering är ju knutet till<br />
”prestation”. För många masterprogram,<br />
särskilt dem som har en tvärvetenskaplig<br />
prägel, är det angeläget att rekrytera<br />
studenter med vitt skilda bakgrunder. Det<br />
finns knappast längre, till skillnad från<br />
för något decennium sedan, någon bred<br />
gemensam kunskapsgrund mellan civilingenjörsutbildningarna,<br />
så kunskapsgemenskapen<br />
i dessa program riskerar att bli liten.<br />
Det kan finnas en risk i att det som skall<br />
vara vidareutveckling och specialisering<br />
blir för lätt för alla. Detta är fria tankar,<br />
som delvis triggas av den nedåtgående<br />
ILLUSTRATION: KARIN BLINDH PEDERSEN<br />
trend<br />
för ämneskunskapernas<br />
status som<br />
(inte bara) jag tycker mig se,<br />
till och med på Chalmers. Jag vet<br />
inte om de är relevanta för Andreas<br />
situation och erfarenheter, men ser fram<br />
emot att fler uttrycker sin syn på detta.<br />
Målsättningen är förstås att Chalmers<br />
skall vara ett framstående tekniskt universitet,<br />
som exami<strong>ner</strong>ar civilingenjörer och<br />
masters som är stolta över att ha fått en<br />
bra utbildning. Om många tycker som<br />
Andreas lär vi inte kunna uppnå/vidmakthålla<br />
en sådan status. Isåfall får vi<br />
nog grunna på våra prioriteringar mellan<br />
kvalitet och kvantitet (min egen uppfattning<br />
är att kvalitet föder kvantitet,<br />
om man har tålamod att vänta). Om<br />
inte, tycker jag att det ändå finns skäl att<br />
tänka på vilka mekanismer vi har för att<br />
värna om de ämnesmässiga kvaliteterna<br />
i utbildningarna. På Chalmersnivå har<br />
mycket kraft och flera centralt initierade<br />
processer de senaste åren ägnats åt<br />
organisation och formella aspekter av<br />
självvärdering och projektutveckling, och<br />
mindre åt innehåll. Jag skulle önska mer<br />
fokus på ämneshöjd. Hur värnar vi om den?<br />
/Martin Cederwall, professor,<br />
programansvarig Teknisk fysik<br />
TOFSEN DEBATT<br />
13
14<br />
II<br />
YA VISIONER FÖOR<br />
GRUNDUTBILDNINGEN<br />
En bit in på det nya året presenterade rektor en ny organisation och ny ledning för<br />
Chalmers. I detta ingår också en ny vicerektor med ansvar för grundutbildningen.<br />
<strong>Tofsen</strong> har träffat Sven Engström, en man med många visio<strong>ner</strong> om vår om utbildning.<br />
Du är alltså vicerektor med ansvar från<br />
grundutbildningen, från 1 mars. Men det<br />
är inte det enda du ska göra?<br />
Nej, det är en halvtidstjänst. Så Chalmers<br />
centralt betalar hälften av min tjänst,<br />
och den andra hälften är det tänkt att jag<br />
ska fortsätta vara lärare och forskare i<br />
farmaceutisk teknologi. Jag har en relativt<br />
nyinrättad tjänst här på Chalmers, den<br />
skapades 2001. Jag började läsa kemiteknik<br />
på LTH 1970 – jag kom inte in här på<br />
Chalmers, det hade annars varit ett naturligt<br />
val eftersom jag kommer från Borås. Så<br />
efter civilingenjörsstudierna doktorerade<br />
jag i fysikalisk kemi, och flyttade senare<br />
över till naturvetenskaplig fakultet på<br />
Lunds Universitet. Efter det har jag jobbat<br />
även vid Umeå och Uppsala universitet.<br />
Men så när Göteborgs Universitet startade<br />
en farmaciutbildning utlystes en<br />
professur i farmaceutisk teknologi här<br />
på Chalmers. Jag undervisar främst på<br />
GU-programmen, men har även haft<br />
teknologer, bland annat i inledande kemi.<br />
Men jag har undervisat väldigt mycket<br />
teknologer innan, och är väldigt glad för<br />
min civilingenjörsutbildning. Det är så bra<br />
att man inte behöver veta vad man ska bli<br />
– om man trivs med ämnena räcker det.<br />
Hur har utbildningen förändrats sen du<br />
började? För att återknyta till vårt förra<br />
tema, var det bättre förr?<br />
Det är ju oerhört komplext att bedöma.<br />
När jag började hade högskolans expansion<br />
precis inletts. Vi var runt hundra i varje<br />
klass, de som började ett tiotal år innan<br />
kanske 40-50. Så undervisningen var<br />
lärartätare när det var färre som gick,<br />
och även utsållningen var hårdare. Det<br />
gör också att pengamängden per student<br />
har minskat, med följder för labbtider och<br />
sådant. Samtidigt måste man komma ihåg<br />
att det finns ju en penningpåse som ska<br />
räcka till många saker, inte bara utbildning.<br />
Så vi måste ta situationen för vad den är.<br />
Vi har de studenter vi har, vi har de pengar<br />
vi har, nu ska vi göra något riktigt bra utav<br />
det. Vi har de lärare vi har också, och det<br />
har i någon bemärkelse blivit lättare att bli<br />
professor idag eftersom det finns så många<br />
fler. Men jag tror inte att verksamheten blir<br />
sämre, utan att den gynnas av mångfalden.<br />
Alla måste ju inte vara excellenta på sina<br />
ämnen, det kan ju räcka att vara bra på<br />
ämnet och dessutom ha andra kompetenser<br />
som gör att man blir en bra lärare.<br />
Om man ser på kraven för att bli professor,<br />
och den pedagogiska kompetensen – är det<br />
något som behöver förändras?<br />
Jag tycker det har skett en förändring,<br />
pedagogiska meriter har börjat väga allt<br />
tyngre vid tillsättningen av olika tjänster.<br />
Det är svårt i sådana ärenden för den<br />
som inte har några som helst pedagogiska<br />
meriter att luta sig tillbaka på. Sen behöver<br />
det inte vara akademiska poäng i pedagogik,<br />
utan det finns många olika sorters<br />
meriter. Det jag ser som ett problem är<br />
att vi håller på att köra slut på människor<br />
genom att säga att det ska vara så bra på<br />
alla områden – och det är det väldigt få<br />
förunnat att vara. Men de flesta håller<br />
käften och lider istället för att ifrågasätta<br />
detta. Man borde fråga om det är OK att<br />
vara en bra lärare utan att vara excellent på<br />
sin forskning, kan man ändå göra nytta för<br />
Chalmers och samhället? Detta är ju mestadels<br />
sunt förnuft, men vi pratar så mycket<br />
om elit och excellens. Vi ska ju inte prata<br />
om oss själva som utmärkta, vi ska göra så<br />
gott vi kan, och lämna till andra att avgöra<br />
om vi är det eller inte.<br />
Trots att du inte tillträtt än, har du någon<br />
bild av vad du vill förändra?<br />
Det jag brin<strong>ner</strong> för är att vi måste ändra<br />
synen på vår rekryteringsbas, alltså skolan<br />
och studenterna. Det händer att det<br />
kommer hit studenter och får veta att de<br />
inte håller måttet, att de är för dåliga – så<br />
kan vi ju inte ha det. Vi har ju ett antagningssystem,<br />
som har släppt in de här<br />
studenterna, vi har bjudit dem till oss. Då<br />
kan vi inte kritisera dem för brister i det<br />
system som vi har varit med om att skapa.<br />
Vi måste skapa starkare band till skolan, de<br />
som undervisar här behöver veta mer om<br />
den skola som studenterna kommer från.<br />
Och vi måste förkovra oss i hur vi framför<br />
våra budskap, hur man fångar ett auditorium.<br />
Det räcker inte att säga att ”mitt<br />
ämne är så intressant att det talar för sig<br />
självt” – vill vi nå ut borde vi lära oss spela<br />
på några fler strängar.<br />
Vi har de studenter vi har,<br />
vi har de pengar vi har,<br />
nu ska vi göra något riktigt bra.
Jag skulle gärna se att fler lärare vände sig<br />
aktivt ut till skolorna i Västsverige i olika<br />
samarbeten. Ta till exempel gymnasiecentrum<br />
här på Chalmers. Dit kommer<br />
skolklasser från Göteborg och bedriver<br />
verksamhet under en eller ett par dagar.<br />
Jag hade ett projekt om läkemedel och<br />
hälsa tillsammans med en naturtvåa från<br />
Angeredsgymnasiet, det var oerhört stimulerande.<br />
Vilka ambitio<strong>ner</strong> det fanns hos<br />
ungdomarna! Där fanns många för vilka<br />
Chalmers var en prestigeskola, och det ska<br />
vi ta tillvara. Och man jobbar ju på flera<br />
håll med det här, det finns läxläsningsprojektet<br />
och matematikprojektet (Intize,<br />
reds anm) som ju är taget på initiativ från<br />
studenterna. Sådant ska vi stötta, vi ska<br />
kliva <strong>ner</strong> från våra höga hästar och se till<br />
att vi blir attraktiva. Vår skola ska vara<br />
excellent och elit, men det ska komma<br />
underifrån, inte genom att vi säger att vi<br />
är det.<br />
Så det är det ena, synen på de som studerar<br />
här. Det andra är miljön, klimatet. Jag<br />
tycker ju att informationen har funnits<br />
länge, men nu är det ju så tydligt. Där<br />
måste Chalmers spela en aktiv roll, vi har<br />
ett ansvar att vara drivande. Vi har ett<br />
uppdrag från samhället att inte bara vara<br />
utbildande och förvaltande, utan även<br />
driva utvecklingen framåt mot en ökad<br />
hållbarhet.<br />
För två år sedan skrev du att lärarutbildningen<br />
borde konkurrensutsättas,<br />
och du nämnde Chalmers som en möjlig<br />
aktör. Hur ser du på det nu?<br />
Ja, det är en av de sakerna jag vill driva, det<br />
är ett led i synen på skolan. Tittar man på<br />
Sverige så är det en teknikpositiv nation,<br />
men vi tycker ändå att för få ungdomar<br />
vill läsa teknikrelaterade yrken. Jag tror att<br />
delar av detta beror på hur våra kärnämnen<br />
behandlas i skolan. Kemi och fysik ses<br />
TEXT: WILHELM TUNEMYR FOTO: HANNA JAKOBSSON<br />
ofta som svåra ämnen, ibland även som<br />
onyttiga. Matte tycker de flesta man har<br />
nytta av, men den betraktas ändå som<br />
väldigt svår.<br />
Tittar man på antalet studenter på högskolan<br />
så finns det fem gånger flera<br />
inom teknikvetenskapen än på de naturvetenskapliga<br />
fakulteterna, inklusive<br />
matematik. Men det är inte här deras<br />
lärare har utbildats, och det märks. Det<br />
är inte så att naturvetarna gör fel, men<br />
det finns kulturskillnader, perspektiven<br />
är annorlunda. Sen tror jag inte vi ska<br />
göra det i konkurrens med Göteborgs<br />
Universitet, men vi ska inte heller ge bort<br />
kärnan, pedagogikutbildningen. Vi kan<br />
vinna mycket på att ha lärarutbildning här,<br />
vi kommer närmare skolan, och skolan<br />
får lärare som delar vårt perspektiv. Då<br />
kommer vi att arbeta oss närmare visionen<br />
om en skola som verkligen är excellent, inte<br />
bara säger att den är det. <br />
15
16<br />
Dags för nästa steg?<br />
Läs mer om Lorenz och om Umeå universitets masterprogram<br />
i naturvetenskap och teknik på www.teknat.umu.se/master<br />
Hösten 2007 kan du välja mellan 21 olika masterprogram.<br />
MILJÖ<br />
Biologi<br />
Ekologi<br />
Geoekologi<br />
Naturvård<br />
TEKNIK – IT<br />
Beräkningsteknik<br />
Datavetenskap<br />
Interaktiva tekniska system<br />
Människa-dator-interaktion<br />
Robotik och reglerteknik<br />
ENERGI<br />
Biodrivmedel<br />
E<strong>ner</strong>gy online<br />
Namn: Lorenz Gerber<br />
Ålder: 29<br />
Kommer från: Schweiz<br />
Studerar: på Umeå Plant Science Centre<br />
Hobby: friluftsliv, resa<br />
KEMI<br />
Kemi<br />
Läkemedelskemi<br />
Protei<strong>ner</strong>s struktur och funktion<br />
Swedish School of<br />
Environmental Chemistry<br />
BIOTEKNIK<br />
Genetik<br />
Mikrobiologi<br />
Molekylärbiologi<br />
Växt- och skogsbioteknik<br />
FYSIK<br />
Fysik<br />
Optisk fysik<br />
Bli svensk mästare i<br />
framtida teknik år 2007!<br />
Anmäl dig och en kompis senast 27 mars<br />
till kvaltävlingen i Teknik-SM på<br />
www.tekniksm.se<br />
THE STUDIO<br />
FLYTTAR TILL NYA<br />
STÖRRE LOKALER<br />
I NORDSTAN<br />
Det vill Vi fira med att inbjuda<br />
Dig och en vän till en GRATIS<br />
make-up och fotografering<br />
hos Sveriges första och största<br />
makeover studio.<br />
Erbjudandet är<br />
värt 750 kr<br />
För tidsbokning<br />
031-333 09 80<br />
Uppge kod: Nordstan<br />
STOCKHOLM - LONDON - GOTHENBURG<br />
Vi finns på Götgatan 16 i Nordstan samt på<br />
Lästmakargatan 3 vid Stureplan, Stockholm
18<br />
Det är lätt att förskräckas när farorna<br />
med internet får allt mer uppmärksamhet<br />
i medierna. Man kan lätt få<br />
intrycket att det lurar pedofiler bakom<br />
snart sagt varje hemsida och ondsinta<br />
hackare bakom varje mejl. Då kan det<br />
vara på sin plats att påminna om att<br />
internet också kan vara fantastiskt<br />
roligt. <strong>Tofsen</strong> hjälper dig hitta guldkornen<br />
i tillvaron, eller i varje fall på<br />
nätet.<br />
Som alla nya medier har internet gett<br />
upphov till en helt ny typ av humor. Den<br />
baserar sig på så kallade internetfenomen,<br />
där lustigheter, oftast i form av korta filmklipp,<br />
sprids via maillistor och forum. Ett<br />
tidigt exempel i genren var Ansiktsburk<br />
på kramgo.com (fullständ adress på motstående<br />
sida), en kort filmsnutt med svensk<br />
text till en turkisk sång, som spreds som en<br />
löpeld på nätet just efter millennieskiftet.<br />
På senare tid har den här typen av humor<br />
också nått traditionella nyhetsmedier.<br />
Såväl svenska som utländska medier<br />
har rapporterat om fenomen som Yalestudenten<br />
Aleksey Vay<strong>ner</strong>s anställningsvideo<br />
på ivygateblog.com, surfaren som<br />
säljer sitt liv, nicael.com, och farorna<br />
med Nintendos nya handkontroll,på<br />
wiihaveaproblem.com. Exemplen kunde<br />
mångfaldigas, men eftersom det ligger i<br />
fenomenens natur att vara av övergående<br />
art, blir en sådan uppradning ganska tröttsam.<br />
Läsaren rekommenderas istället vara<br />
uppmärksam på nya lustigheter. Kanske<br />
kommer de snart till en inkorg nära dig.<br />
En starkt bidragande orsak till spridningen<br />
av internetfenomen, är den uppsjö av sajter<br />
där användarna själva skapar innehållet.<br />
Ingen har väl missat YouTube, videosajten<br />
som köptes av Google för fantasisumman<br />
12 miljarder kronor. Prova till exempel att<br />
söka på Coca-Cola light och Menthos, eller<br />
microwave och light bulb. (Obs! <strong>Tofsen</strong> vill<br />
på inget sätt uppmuntra till farliga experiment,<br />
och frånsäger sig allt ansvar för eventuella<br />
skador. Reds. Anm.)<br />
En något annorlunda sajt är ytmnd.com (förkortningen<br />
står för lätt obegripliga ”You’re<br />
the man now, dog”), som låter användarna<br />
skapa korta sekvenser av stillbilder, kombi<strong>ner</strong>at<br />
med rörlig text och ljud. Den har<br />
blivit mycket populär, inte minst på internets<br />
många diskussionsforum.<br />
Eftersom sanningen som bekant överträffar<br />
dikten, finns det också gott om humor som<br />
bygger på insänt material från verkligheten.<br />
Den på senare tid mest omtalade svenska<br />
humorsajten, tjuvlyssnat.se, bygger på den<br />
principen. Läsarna skickar in intressanta,<br />
roliga eller tankeväckande samtal de råkat<br />
höra, och även om man ibland kan ställa sig<br />
tveksam till tjuvlyssningarnas trovärdighet,<br />
är de ofta fantastiskt roliga. Andra sajter<br />
med liknande tema är bash.org, som<br />
publicerar utdrag ur chatloggar (nivån på<br />
inläggen är tyvärr ofta skrämmande låg, så<br />
om man inte har hög tolerans för sådant,<br />
rekommenderas topplistan, som innehåller<br />
de inlägg som rankats högst av läsarna), och<br />
worsethanfailure.com (tidigare the Daily<br />
WTF), som publicerar konstigheter från<br />
källkodens underbara värld och kräver viss<br />
kunskap om programmering för att kunna<br />
uppskattas.<br />
Men det finns också mer traditionell humor<br />
på nätet. Amerikanska, theonion.com,<br />
som parodierar nyheter, har enligt egen<br />
uppgift 600 000 läsare. Dock är mycket av<br />
materialet riktat främst till amerikanska<br />
läsare, och delvis svårbegripligt för<br />
svenskar. Motsvarigheten på svenska heter<br />
yttermera.se, men dess ganska uddlösa<br />
texter, ofta översatta från engelska, lyckas<br />
främst illustrera hur svårt det är att parodiera<br />
en tidning som på fullt allvar har<br />
rubriker som ”Bildextra: Här kramas<br />
Britneys ex” och ”Monsterfirre skrämde<br />
slag på fiskare” (aftonbladet.se, en nyhetsparodi<br />
som blir så mycket roligare av att<br />
den tar sig själv på allvar).<br />
En kategori av näthumor, som är traditionell<br />
i sin utformning men samtidigt<br />
mycket anpassad till internet, är webcomics.<br />
Internets goda möjligheter för vem<br />
som helst att publicera sina verk, har gett<br />
upphov till ett enormt utbud seriestrippar.<br />
Många webcomics har en ganska smal målgrupp.<br />
Till exempel finns det ett överflöd<br />
av dataspels- och nördhumor. Exempel på<br />
det förra är Ctrl-alt-del, cad-comic.com och<br />
Penny arcade, , och på det senare Dilbert på<br />
unitedmedia.com, Irregular webcomic.net<br />
och skribentens personliga favorit, xkcd.<br />
Internet är som bekant stort. Verkligt stort.<br />
Ingen skulle kunna tro hur ohyggligt, fantastiskt,<br />
vansinnigt stort det är. Därför vore<br />
det naivt att tro att en enda artikel skulle få<br />
med allt, men förhoppningsvis har du i alla<br />
fall fått något roligt tips. Och skulle just<br />
din favoritsida saknas, så gråt inte över det.<br />
Klaga istället bittert inför dina vän<strong>ner</strong> över<br />
vilken usel kårtidning vi har. Eller, ännu<br />
bättre, skriv om det i <strong>Tofsen</strong>.
Ännu fler lustigheter<br />
www.avigsidan.se, roligheter klippta ur tidningar<br />
och annat kul<br />
www.gronkoping.nu, den klassiska tidningen finns<br />
även på nätet<br />
www.rinkworks.com/stupid, Om hur fel och<br />
roligt det kan bli när ovana människor<br />
möter datorer<br />
www.sr.se/cgi-bin/p3/humor P3s humorarkiv<br />
innehåller mycket roliga saker, tex<br />
de klassiska Hassan-busringningarna<br />
www.youtube.com/watch?v=eWEjvCRPrCo,<br />
The internet is for porn, en fantastisk filmatisering av<br />
en sång från Broadway-musikalen Avenue Q<br />
http://verizonmath.blogspot.com, Den<br />
amerikanska internetleverantören Verizon<br />
har en alldeles egen matematik<br />
Länkar nämnda i texten<br />
www.kramgo.com/ansiktsburk<br />
www.ivygateblog.com/blog/tags/aleksey_vay<strong>ner</strong><br />
www.nicael.com<br />
www.wiihaveaproblem.com<br />
www.youtube.com<br />
www.ytmnd.com<br />
www.tjuvlyssnat.se<br />
www.bash.org<br />
www.thedailywtf.com<br />
www.theonion.com<br />
www.cad-comic.com<br />
www.penny-arcade.com<br />
www.unitedmedia.com/comics/dilbert<br />
www.irregularwebcomic.net,<br />
www.xkcd.com.<br />
Prova att söka på<br />
Coca-Cola light och<br />
Menthos på YouTube<br />
TEXT: FREDRIK TENGBLAD ILLUSTRATION: SOLMAZ HOSSEINI<br />
19
20<br />
Humor har stått långt upp på listan över egenskaper<br />
jag uppskattar hos en lärare ända sen jag började grundskolan.<br />
Att det är en prioritering jag delar med många<br />
andra är relativt lätt att bevisa, vilket också har gjorts<br />
otaliga gånger. Men lika lätt som att säga att man vill<br />
ha föreläsare med humor, lika svårt är det att ge det<br />
en mer uttömmande motivering än att ”det är roligt”.<br />
För att undersöka om det över huvud taget finns några<br />
andra motiv gav jag mig ut på jakt i den vetenskapliga<br />
litteraturen och fann en artikel med den adekvata titeln<br />
”Humour and Teaching in Higher Education” av herrar J.<br />
P. Powell och L. W. Andresen.<br />
Det låter onekligen som ett absurt projekt att bedriva<br />
forskning om humor. Finns det något som så förlorar i<br />
värde av att förklaras och analyseras? Inte desto mindre<br />
görs det, vilket känns tillfredsställande, åtminstone för<br />
oss som måste ha ovedersägliga bevis på allting för att<br />
kunna tro på det. Avsaknaden av siffror i forskningsmaterialet<br />
är visserligen skrämmande för en naturvetare,<br />
men även ett allvarligt menat försök att klä vår<br />
allmänna uppfattning att ”humor i undervisning är<br />
bra” i konkreta termer är beundransvärt. Powell och<br />
Andresen gör ett sådant försök och lyckas ganska bra.<br />
De lämnar dessutom talrika referenser till olika undersökningar<br />
där man får förmoda att de funnit några lämpliga<br />
procentsatser att luta sig mot.<br />
Det starkaste argumentet för humor i undervisningen<br />
brukar vara att den främjar inlärning och förståelse. Det<br />
argumentet har två problem; dels att det är svårt att verifiera,<br />
och dels att den stora merparten av alla försök som<br />
har gjorts att verifiera det har gett negativa resultat.<br />
Svårigheten med att testa huruvida humor i undervisningen<br />
direkt främjar inlärning och förståelse består nog<br />
främst i att forskarna velat dela upp humorns positiva<br />
verkningar i olika delar. Då drabbas de av svårigheten<br />
att avgöra om det verkligen är humorn i sig som gör att<br />
studenter ibland tycks ta åt sig visst material lättare om<br />
det förmedlas på ett humoristiskt sätt, eller om det är<br />
någon annan positiv effekt av humorn som i sin tur givit<br />
upphov till den bättre inlärningen. Ungefär här kan det<br />
vara motiverat att fråga sig om det egentligen spelar<br />
någon roll.<br />
Positiva effekter av humor i undervisningen utöver<br />
bättre inlärning finns det gott om, och dessa är välbeskrivna,<br />
bevisade och väldokumenterade. En av<br />
dem är att ett välavvägt användande av humor i undervisningen<br />
skapar en positiv miljö i klassrummet eller<br />
föreläsningssalen. Nu är vi farligt nära ovetenskapligt<br />
flumsnack, och vi måste nog gå vidare till nästa nivå av<br />
konsekvenser för att kunna motivera ovanstående. Med<br />
en ”positiv miljö” tycks i de flesta fall avses en miljö där<br />
upplevelsen av statusskillnader minskar, där studenter<br />
och lärare kommer varandra närmare och där de får<br />
en mer positiv inställning gentemot varandra. Nu blir<br />
kopplingen till förbättrad inlärning tydligare: Har vi en<br />
positiv inställning till vår lärare så får vi också nästan<br />
automatiskt en positiv inställning till allt som läraren<br />
står för, till exempel det ämne som den undervisar i.<br />
Och har man en positiv inställning till ett ämne är det<br />
troligt att man lägger mer tid och e<strong>ner</strong>gi på att lära sig<br />
det, vilket nästan undantagslöst faktiskt leder till att<br />
man lär sig mer.<br />
En mer direkt koppling mellan humor och inlärning<br />
går via studenternas koncentration. Jag tror inte att<br />
någon som läser detta kunnat undvika att låta tankarna<br />
vandra vid något tillfälle när en kunnig men ack så<br />
ohumoristisk föreläsare försökt förmedla sin kunskap<br />
på ett visserligen kompetent sätt, men utan att väcka<br />
tillräckligt med engagemang för att fånga ens flackande<br />
Det låter onekligen som ett absurt projekt<br />
att bedriva forskning om humor
Vi är farligt nära ovetenskapligt flumsnack<br />
uppmärksamhet. Här visar många undersökningar att<br />
humorn kan komma till undsättning. Med en humoristisk<br />
framtoning kan föreläsaren fånga och hålla kvar<br />
studenternas uppmärksamhet och även att få dem att<br />
delta mer aktivt i undervisningen. Kopplingen mellan<br />
mer uppmärksamhet riktad mot läraren och förbättrad<br />
inlärning är väl ganska uppenbar, åtminstone om föreläsaren<br />
faktiskt förmedlar något som är relevant för<br />
inlärningen.<br />
Här kan det vara lämpligt att anmärka att lagom som<br />
vanligt är bäst: Humor i sådan omfattning att alltför lite<br />
tid blir kvar för förmedling av kunskap är naturligtvis<br />
inte bra. Att ett aktivt deltagande från studenternas sida<br />
medför förbättrad inlärning är också väldokumenterat<br />
och ligger till grund för trenden att allt mer undervisning<br />
sker i form av grupparbeten och seminarier.<br />
En i mitt tycke ännu mer intressant aspekt av humor<br />
är att den sägs bidra till att utveckla den kognitiva förmågan.<br />
Argumentationen lyder: ett skämt kräver oftast<br />
att man gör en liten intellektuell ansträngning för att<br />
förstå det. Eftersom det nästan alltid är eftersträvansvärt<br />
att ”fatta skämtet”, och man dessutom får en<br />
belöning i form av ett gott skratt, så finns det en stark<br />
motivation för att göra denna ansträngning. Om man<br />
utför denna lilla intellektuella övning tillräckligt ofta<br />
ger det en förbättrad kognitiv förmåga. Det ska nog till<br />
ett väldigt välsnickrat skämt för att denna process ska<br />
öka studenternas förståelse för ett visst koncept, men<br />
förhoppningsvis kan en förbättrad kognitiv förmåga öka<br />
deras förmåga att tillgodogöra sig kunskap i allmänhet.<br />
Ett annat sätt att<br />
använda humor i kombination med vår önskan att<br />
”fatta skämtet” är att skapa intern humor som bygger på<br />
det ämne som man undervisar. Detta ger dels en ökad<br />
gemenskap inom en grupp och en ökad motivation att<br />
lära sig ämnet för att kunna ta del i denna gemenskap.<br />
Även om den direkta kopplingen mellan humor och<br />
inlärning återstår att bevisa, så anser jag att det finns<br />
tillräckligt många indirekta kopplingar för att berättiga<br />
användandet av humor i undervisning på rent pedagogiska<br />
grunder. Men egentligen anser jag att det<br />
allra starkaste argumentet ändå är att humor gör livet<br />
roligare. Strunt samma om vi lär oss mer: Det är roligt<br />
att ha roligt, och om föreläsaren bjuder mig på ett skratt<br />
så blir jag glad och tacksam bara därför!<br />
Återstår att utreda hur föreläsarna ska bära sig åt för<br />
att få mig och mina medstudenter att skratta. Troligen<br />
vet de redan att vi uppskattar humor, men bevisligen<br />
har inte alla lyckats lägga sig till med den. Powell och<br />
Andresen föreslår att man bygger upp en liten databas<br />
med ämnesrelaterade lustigheter, lägger in<br />
dem på passande ställen och övar inför sina<br />
kollegor på att framföra dem med rätt<br />
timing och känsla för att framkalla skratt.<br />
Min inblick i Chalmers lärarfortbildning<br />
är bristfällig, men jag har en känsla av att<br />
humorövningar inte förekommer mer än ett<br />
par gånger om året. Nåja, detta är studenternas<br />
tidning. Jag överlåter åt alla ohumoristiska föreläsare<br />
som läser detta att lägga upp en egen handlingsplan. <br />
TEXT: KLARA INSULANDER BJÖRK ILLUSTRATION: DANIEL EKFJORDEN<br />
HUMOR<br />
21
22<br />
Varje sammanslutning utvecklar oundvikligen sin egen form<br />
av humor. Chalmers har inte bara en sorts humor utan flera<br />
karaktäristiska genrer. Något som kännetecknar dem alla är<br />
de starka traditio<strong>ner</strong>na; årgång efter årgång av chalmerister<br />
följer i sina företrädares fotspår.<br />
För många göteborgare är Cortègen det som starkast förknippas<br />
med Chalmers. Dess tidiga historia är, som sig bör, delvis höljd<br />
i dunkel, men från 1909 och framåt har göteborgarna roats av<br />
chalmeristernas tåg varje Valborg (undantaget krigsåren) – och<br />
av Cortègeprogrammet. Programmet följer sedan många år en väletablerad<br />
mall där annonser och skämtteckningar flankerar mycket<br />
korta beskrivningar av vagnarna. Typiska skämt i programmet<br />
är antingen vitsiga, oanständiga eller båda; anspelningar på sex<br />
och omotiverade teckningar av könsorgan är för många det som<br />
tydligast utmärker programmet. Ibland är de (åtminstone ganska)<br />
roliga i sig, ibland ligger det roliga mest i det absurda och opassande<br />
i teckningens innehåll. Huruvida det är roligt eller bara pinsamt<br />
och pubertalt ligger förstås i betraktarens ögon, den återkommande<br />
sidan med refuserade annonser vittnar tydligt om att annonsörerna<br />
inte alltid delar tecknarens syn på saken.<br />
TEXT: WILHELM TUNEMYR BILDER: RASP<br />
Tradition är också utmärkande för själva Cortègen. Då vagnarnas<br />
teman bygger på nyheter kan de givetvis inte upprepas, men en del<br />
lösnummer hänger med från år till år, och mycket av bildspråket är<br />
detsamma. År efter år upprepar vagnarna sitt koncept med rimmade<br />
slogans, snabbt uppbyggda sce<strong>ner</strong> av papier maché och i många fall<br />
killar utklädda till tjejer – givetvis då med enorma ballongbröst. Den<br />
stora publiken som år efter år möter upp tyder på att göteborgarna<br />
aldrig tycks tröttna på denna sorts humor, och många av skämten är<br />
syn<strong>ner</strong>ligen träffsäkra.<br />
En viktig del av chalmershumorn är den typiskt studentikosa. Det<br />
handlar om speciella traditio<strong>ner</strong>, underlig stavning (phaddring, øhl),<br />
vitsiga namn (bland sektionstidningarna märks V-sektionens Vattentrycket<br />
och Maskins M-ord) och olika upptåg. Främst bland dessa<br />
måste man räkna Fatilarkalkylen – något så ambitiöst som en fejkad<br />
doktorsavhandling! 1955 lade Rickard Wilson och hans kumpa<strong>ner</strong><br />
fram sin avhandling inför en publik som växlade mellan att vrida<br />
sig av skratt och förstummas av häpnad. Skämtet lyckades över<br />
all förväntan, med disputationen allvarligt omskriven i media och<br />
avhandlingen inskickad till diverse vetenskapliga bibliotek. Utanför<br />
kårhuset står nu en skulptur till minne av Fatilarkalkylen och dess<br />
drift med vetenskapens obegripliga jargong.
Andra klassiska upptåg som rönt mycket uppmärksamhet är<br />
studentkårens öresutjämning av statsskulden, och givetvis de stora<br />
nolluppdragen. Här rekommenderas en <strong>ner</strong>dykning i historieverket<br />
Chalma Mater för den intresserade!<br />
I en artikel om chalmershumor kan man givetvis inte undgå att<br />
ta upp spexen! I över ett halvsekel har sjungande och spexande<br />
chalmerister roat publiken genom att gestalta diverse historiska<br />
personligheter. Länge fanns enbart ett spex på Chalmers, och i<br />
detta tilläts endast killar på scen. För att tillfredsställa de allt högre<br />
kraven på lika möjligheter för tjejer att agera bildades för några år<br />
sedan ytterligare ett Chalmersspex, med enbart kvinnliga aktörer.<br />
Det två spexen (Bob och Vera) förvaltar båda starka traditio<strong>ner</strong>, från<br />
rebusen som avslöjar årets huvudperson till punschen som serveras<br />
i pausen. Mer nyskapande på området är F-spexet, Chalmers första<br />
sektionsspex, som nu är inne på sitt tredje år. Med en kombi<strong>ner</strong>ad<br />
sittning och föreställning (ett koncept importerat från Lund) och<br />
fokus på improvisation och interaktion med publiken har F-spexet<br />
hittat en egen nisch i genren.<br />
Cortège och spex må ha gamla traditio<strong>ner</strong>, men äldst av dem alla<br />
är ändå Rasp – tidning för allvar och städat skämt. Utgiven en<br />
gång årligen sedan 1872 räknas ändå årgångarna (enligt dem själva<br />
”av historiska skäl”) från 1864. Sin höga ålder till trots är tidningen<br />
relativt nyskapande, och varje årgång skiljer sig starkt från sina<br />
föregångare. Något som dock alltid återfinns är fnoffarna, de enkla<br />
skämtteckningarna som pryder detta uppslag. <br />
St Patrick’s Party!<br />
17th march<br />
John L’s 11:an Kajsabaren Zaloonen<br />
Hubben Golden I Verum Fort Nox
24<br />
Jag själv har en lite splittrad relation till clow<strong>ner</strong>. Som liten älskade<br />
jag att gå på cirkus och varje gång var lika speciell. Lukten av sågspån<br />
som stack i näsan, den rosasöta sockervadden och de vackert<br />
klädda cirkusartisterna. Och clow<strong>ner</strong>na, de tjocka och klumpiga<br />
clow<strong>ner</strong>na som snubblade över sina egna fötter och inte kunde se<br />
skillnad på elefantens fram- och baksida. Som barn gör, fnittrade<br />
och skrattade jag bara dessa udda varelser kom ut i manegen. Jag<br />
tapetserade mina väggar med clownplanscher, på vackra vitsminkade<br />
clow<strong>ner</strong> med paljettkostym och sorgset uttryck. Så kom dagen,<br />
dagen då min relation för alltid skulle förstöras. DET kom in i mitt<br />
Ordet clown brukar ofta få människor att reagera på olika sätt. Somliga har fortfarande mardrömmar<br />
efter Stephen Kings DET medan andra ser en rolig cirkuspajas med röd lösnäsa framför<br />
sig. Vissa tänker på den där skämtsamma klasskamraten som ständigt har ett practical joke<br />
på lut och ett och annat skämt att berätta. Men oavsett om man tycker att clow<strong>ner</strong> är roliga<br />
eller skrämmande så måste de flesta hålla med om att det är något smått fasci<strong>ner</strong>ande med den<br />
där groteskt sminkade figuren i färgglada kläder och allt för stora skor. Då <strong>Tofsen</strong> denna gång<br />
går i humorns tecken ägnar vi därför några rader åt dessa lustiga figurer.<br />
liv. Denna hemska Pennywise som är ondskan personifierad och<br />
sprider en obehaglig känsla i kroppen bara han dyker upp på TVskärmen.<br />
Det är <strong>ner</strong>vkittlande obehagligt men man kan helt enkelt<br />
inte låta bli att titta. Ungefär som när man ställer frågor till sin pojkvän<br />
om hans ex, saker man absolut inte vill veta men inte kan låta<br />
bli att fråga. Trots att åren har gått sedan detta traumatiska möte så<br />
är en liten del av mig fortfarande skeptisk mot dessa figurer. När alla<br />
andra skrattar åt deras pajaskonster kan jag inte låta bli att undra<br />
om de verkligen är så harmlösa som de verkar, eller döljer sig där en<br />
liten djävul bakom den färgglada masken?
De lärda tvistar om huruvida ordet clown har sitt ursprung i tyskan<br />
och betyder ”klump” eller om det kommer från det latinska ordet<br />
”bonde”. Gemensamt är i alla fall att termen kom till någon gång<br />
under 1800-talets slut och beskriver en komisk figur som verkar<br />
inom cirkusens värld. Men clownens rötter går längre tillbaka än så.<br />
Redan i antikens Grekland hittar vi dåtidens clow<strong>ner</strong>. De var skalliga<br />
och iklädda vadderade kostymer för att se tjockare ut än vad de<br />
var och medverkade i farser och mimföreställningar där de gjorde<br />
parodier på de andra, mer seriösa skådespelarna. Under medeltiden<br />
blev clownen ett professionellt yrke och man kunde hitta dessa<br />
pajaser i kringresande teatersällskap. De reste land och rike runt<br />
och gjorde narr av societets folk och drev med de högre klasserna.<br />
Det var i ett av dessa sällskap som Harlequinclownen skapades.<br />
Denna något småonda teaterfigur i svart dominomask hade stavar<br />
i händerna som han inte tvekade att smiska sin publik med. Harlequin<br />
betyder för övrigt även djävul. Kanske en liten ledtråd till varför<br />
clow<strong>ner</strong> har kommit att inte bara gestaltas som skojiga utan även<br />
associeras med betydligt läskigare innebörder.<br />
Dagens vitmålade och skalliga clow<strong>ner</strong> började dyka upp i slutet av<br />
1700-talet. De som vi idag tänker på som klassiska komiska clow<strong>ner</strong><br />
kallas inom cirkusvärlden oftast för august och inte för clown.<br />
Denna benämning ska tydligen ha uppkommit när en känd cirkusryttare<br />
på 1800-talet fick publiken att ropa ”dumme August” och<br />
därefter kallades alla komiska clow<strong>ner</strong> för august. Det var istället de<br />
vitmålade, allvarsamma och eleganta perso<strong>ner</strong>na i ett clownnummer<br />
som fick tituleras med ordet clown. Dessa clow<strong>ner</strong> är idag sällsynta<br />
och nu för tiden kallas oftast alla komiska artister på en cirkus för<br />
clow<strong>ner</strong>, med stor variation i både utseende och nummer.<br />
Idag har clow<strong>ner</strong>na flyttat ut mer och mer från cirkusarna.<br />
Man hittar dem på barnkalas, i köpcentrum och på<br />
sjukhus. De delar ut ballonger i affärer och trollar<br />
fram blommar som sprutar vatten i folks ögon.<br />
Clownen är till och med kopplad till ett av världens mest<br />
kända varumärken, i form av en gul- och rödfärgad<br />
TEXT: HANNA NYBERG ILLUSTRATION: SOPHIE THORNANDER<br />
Ronald McDonald. Men clownen står inte bara för att skänka humor<br />
och skratt utan några har tagit clow<strong>ner</strong>iet lite längre. De flesta av<br />
oss kän<strong>ner</strong> till organisationen ”Läkare utan gränser” men hur många<br />
visste att det finns en förening som heter ”Clow<strong>ner</strong> utan gränser”?<br />
Denna sammanslutning består av en grupp clow<strong>ner</strong> och artister<br />
som besöker platser runt om i världen där skratten har tystnat. Där<br />
spelar de föreställningar för barn och ungdomar som på något sätt<br />
har varit i kontakt med krig eller andra traumatiska händelser. Syftet<br />
är att ge livsgnistan tillbaka, skänka glädje så att dessa människor<br />
orkar gå vidare med sina liv. Intressant kuriosa är också att clow<strong>ner</strong>i<br />
nu finns som högskoleämne. På teaterhögskolan i Stockholm går det<br />
att läsa clownteknik, inspirerad av olika former av clownhumor.<br />
Visst kan jag inte låta bli att smått ändra min uppfattning om dessa<br />
varelser när jag läser om hur deras skämt får människor runt om i<br />
världen att må bättre. Kanske får jag göra som man gör för att bli<br />
av med fobier. Om man är rädd för höjder hoppar man helt enkelt<br />
bungy jump. Det blir väl att bege sig hem till föräldrarna och rota<br />
fram de där gamla planscherna. De passar väl inte som handen i<br />
handsken med min övriga inredning, men vad gör man inte för att<br />
bygga upp en gammal och långvarig relation. Nästa steg blir väl att<br />
göra ett och annat cirkusbesök. En sak är säkert. Inget mer DETtittande,<br />
clow<strong>ner</strong>na ska nu få en andra chans. <br />
25
26<br />
Kära “Stressad”!<br />
Det är många som kän<strong>ner</strong> som du. Högskolestudier<br />
innebär ofta att man har<br />
mycket att göra, både i form av studier<br />
och ideellt engagemang. Vad gäller ideella<br />
engagemang är mitt råd: Ta bara på dig så<br />
mycket som du har tid med utan att känna<br />
dig stressad!<br />
Däremot är det inte lika lätt att begränsa<br />
studiernas omfattning. Då gäller det att<br />
anlägga en god studieteknik. Se till att ha<br />
framförhållning! Om du tar itu med saker<br />
direkt, så går det mycket fortare än du tror,<br />
men ju mer du skjuter upp ditt pluggande<br />
desto jobbigare blir det att ta itu med det.<br />
Ligg i fas!<br />
Lycka till med dina studier och dina<br />
engagemang!<br />
/Klara<br />
TEXT: KLARA INSULANDER BJÖRK<br />
Kära läsare!<br />
Inspirerade av våra presskollegor inför vi i detta nummer en sida där vi ger er svar på era frågor om de problem och vedermödor<br />
som studentlivet för med sig. På grund av begränsade resurser kän<strong>ner</strong> vi oss tvungna att undanbedja oss era frågor,<br />
men strängt taget; kan du verkligen med rätta kan hävda att dina problem är så unika att de kräver unika svar? Nej, håll till<br />
godo; vi vet vad du egentligen behöver höra!<br />
Kära “Bakfull”!<br />
Att du kän<strong>ner</strong> som du gör är helt och<br />
hållet ditt eget fel. Det är bara du själv<br />
som bestämmer hur mycket du ska dricka!.<br />
Nästa gång du är ute och festar bör du<br />
tänka på att det kommer en dag imorgon<br />
också, och att man kan ha roligt utan sprit<br />
också!<br />
Lycka till och festa lugnt!<br />
/Klara<br />
Kära “Olycklig”!<br />
Du ska veta att alla kän<strong>ner</strong> så ibland. Det är<br />
helt normalt, och går över efter ett tag.<br />
Lycka till i ditt sökande efter lyckan!<br />
/Klara<br />
Kära “Pank”!<br />
Att leva på studiemedel kan tyckas svårt<br />
ibland, men är ingen omöjlighet! Det<br />
handlar om att prioritera. Gör upp en<br />
budget så att du får koll på dina utgifter!<br />
Till exempel så kan alkohol och färdiglagad<br />
mat kosta mycket mer pengar än man tror.<br />
Lycka till med sparandet!<br />
/Klara<br />
Kära “Trött”<br />
För att orka med studentlivet krävs det att<br />
man håller sig i form! När man är trött kan<br />
det kännas alltför ansträngande att lägga<br />
sig till med sunda vanor, men när du väl har<br />
gjort det kommer du att tycka att det var<br />
värt besväret. Ät varierat och näringsrikt,<br />
motio<strong>ner</strong>a regelbundet och sov åtta timmar<br />
varje natt!<br />
Lycka till med ditt nya, sunda liv!<br />
/Klara<br />
Kära “Ful”!<br />
Alla kän<strong>ner</strong> vi oss oattraktiva ibland.<br />
Världen är full av mer eller mindre ouppnåeliga<br />
skönhetsideal, och inget av dem<br />
passar oss egentligen. Kom då ihåg att din<br />
hårdaste domare är du själv! Försök att bli<br />
vän med dig själv och din kropp; leta reda<br />
på dina vackra drag (för sådana har vi alla!)<br />
och var stolt över dem! Om du trivs med<br />
dig själv och ditt utseende så kommer du<br />
att upptäcka att andra också gör det. Skönhet<br />
kommer inifrån!<br />
Lycka till och njut av din kropp!<br />
/Klara<br />
Kära “Frisk, rik och vacker”!<br />
Det finns hjälp att få. Denna svarsspalt<br />
tillkom under konsumtion av tre koppar<br />
kaffe, en stor bit kladdkaka med grädde<br />
och en ostciabatta med soltorkade tomater<br />
till ett sammanlagt pris av 148 kronor och<br />
med ett kaloriinnehåll på 1000 kilokalorier.<br />
Jag förblev under skrivandet stillasittande<br />
med strålningen från skärmen som enda<br />
ljuskälla och förlorade under formuleringen<br />
av ”Kära Stressad”-svaret en viss mängd hår<br />
på grund av svårt slitage. Lösningen lyder<br />
alltså: Sök <strong>Tofsen</strong>!<br />
Lycka till i största allmänhet!<br />
/Klara
ILLUSTRATION: JOANNA STRÖMBERG<br />
27
28<br />
Inledning<br />
Sedan en viss tid tillbaka finns så kallade bananfodral på marknaden, vars syfte är att skydda medhavda bana<strong>ner</strong> från att skadas av den<br />
mekaniskt påfrestande miljön i en genomsnittlig väska. Vid ett första påseende drabbas man dock av misstanken att den klassiska bananformen<br />
inte direkt överensstämmer med bananfodralets form. Detta skulle, om det visade sig stämma, föranleda att en så stor mängd våld<br />
måste appliceras på bananen redan vid inneslutandet i bananfodralet att dess ursprungliga syfte motverkas.<br />
Syfte<br />
Syftet med denna undersökning är att avgöra hur bananfodralsformade bana<strong>ner</strong> i allmänhet egentligen är, och om de visar sig vara behäftade<br />
med formmässiga fel vill vi ta reda på deras art. Vi vill också ta fram data som underlättar användandet av bana<strong>ner</strong> i kombination med ovan<br />
nämnda bananfodral.<br />
Metod<br />
Då olika inköpsställen saluför bana<strong>ner</strong> av olika sort, och vi ville uppnå ett så ge<strong>ner</strong>ellt giltigt resultat som möjligt, genomförde vi undersökningen<br />
på sammanlagt sju olika inköpsställen. På tre av inköpsställena undersöktes utöver standardutbudet dessutom kravodlade bana<strong>ner</strong>.<br />
Av varje banansort valdes tio stycken ut slumpmässigt, och deras passform bedömdes genom att vi, under användande av<br />
olika kombinatio<strong>ner</strong> av translation och rotation av bananen relativt fodralet, försökte placera den ena i det andra (Se figur 1).<br />
Om detta inte var möjligt utan våld gjordes ett försök att placera bananen i fodralet under användande av visst våld (dock<br />
inte överstigande den mängd våld som en oskyddad banan skulle utsättas för under en dag i en genomsnittlig väska, se<br />
figur 2). Om inte heller detta lyckades gjordes en bedömning av skälet till att bananen inte passat.<br />
Resultat<br />
I figur 3 ses en sammanställning av andelen bana<strong>ner</strong> som passade i fodralet, fördelat på inköpsställen och i genomsnitt.<br />
Som synes överstiger andelen passande bana<strong>ner</strong> aldrig 80 procent, och i genomsnitt passar endast cirka 38<br />
procent av bana<strong>ner</strong>na i fodralet.<br />
De fyra olika kategorier av bana<strong>ner</strong> som inte passade i fodralet var de a) för tjocka, b) för böjda, c) för raka eller<br />
d) för långa, se figur 4. Den andel de respektive kategorierna utgör av det totala antalet opassande bana<strong>ner</strong> visas<br />
i figur 5. Det i särklass vanligaste felet hos bana<strong>ner</strong> visar sig vara att de är för tjocka.<br />
Slutsats<br />
Den som äger ett bananfodral bör alltså, vilket kan utläsas ur figur 3, köpa sina bana<strong>ner</strong> på Hemköp<br />
och där söka efter bana<strong>ner</strong> som är smalare än genomsnittet, eller möjligen överväga alternativet<br />
att istället använda det för förpackning av korv, se figur 6. Vill man vara säker på att innehållet<br />
passar kan man klippa ut bananmallen som medföljer och alltid ha den redo i plånboken.<br />
Klipp ut och spara<br />
TEXT: KLARA INSULANDER BJÖRK<br />
ILLUSTRATION & FOTO:<br />
KARIN BLINDH PEDERSEN
för tjock<br />
50%<br />
för lång<br />
6%<br />
för rak<br />
7%<br />
för böjd<br />
37%<br />
%<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
andel som passar<br />
andel som passar med milt våld<br />
Maxi (Krav)<br />
Netto<br />
Ica Focus<br />
Willys<br />
Pressbyrån<br />
Maxi<br />
Ica Focus (Krav)<br />
Willys Hemma<br />
Hemköp (Krav)<br />
Hemköp<br />
Genomsnitt<br />
29
CHALMERS DAMKOR 20AÅR<br />
O<br />
II<br />
Chalmers Sångkör är den äldsta och största kårföreningen inom Chalmers Studentkår. Idag är det cirka 120 aktiva medlemmar<br />
som sjunger i någon av de tre delkörerna; Manskören, Kammarkören och Damkören. Kören sjunger vid många olika tillfällen<br />
på Chalmers, till exempel på Valborg, studentkårens mösspåtagningar och examensceremonier. Dessutom arrangerar vi årligen<br />
julkonserter i Vasakyrkan, framträder på Lucia samt anlitas flitigt vid allmänna och privata tillställningar. Damkören är numera<br />
en naturlig del av Chalmers sångkör men en gång var det helt annorlunda. Låt oss börja från början.<br />
”Redan 1870 framkom förslag att bilda en sångkör eller ’qvartett’.<br />
Förslaget realiserades och en sångkör kom till stånd.”<br />
Detta kan man läsa i en av högskolans gamla minnesskrifter. På<br />
den tiden fanns det bara manliga studenter på Chalmers så kören<br />
kom att bestå av ett tiotal glada herrar. Den 21 januari 1948 bildades<br />
föreningen Chalmers Sångkör med sina nuvarande stadgar. Allt<br />
eftersom åren gick blev det vanligare med kvinnliga chalmerister<br />
och från början av 1960-talet hade även kören kompletterats med<br />
medlemmar av det kvinnliga könet. Alla välkomnade kvinnliga<br />
sångare, men man hade svårt att enas om formerna. På hösten 1964<br />
beslutade man dock till slut att man skulle ha en manskör och en<br />
blandad kör.<br />
I slutet av 1980-talet var det dags för nästa era i Sångkörens historia.<br />
Inspirerade av Florakören i Åbo tog några damer initiativet att starta<br />
en damkör. Men det krävdes vilja, mod och envishet av de första<br />
medlemmarna för att få Chalmers Damkör erkänd som en fullvärdig<br />
delkör i Sångkören. Motargument som att kvalitén oundvikligen<br />
skulle sänkas, brist på repertoar, problemet med att ingen veckodag<br />
blev ledig för möten, ännu fler skrikiga sopra<strong>ner</strong> etc. hindrade de<br />
tidiga pla<strong>ner</strong>na.<br />
Damkören hade dock anhängare. Vid ett framträdande för körens<br />
seniorförening yttrades frasen: ”Damkör! O ljuva utopi!” av en<br />
av herrarna som mindes 60-talets tjejtorka. Damkören hade sin<br />
första repetition den 14 januari 1987 och bevisade med tiden att<br />
motargumenten var obefogade. Resultatet blev att Damkören blev<br />
upptagen som fullvärdig delkör i Chalmers sångkör 1988. Trots<br />
Damkörens seriösa framtoning kan ibland kopplingen till Chalmers<br />
ge utomstående falska föreställningar. Ett roligt exempel är radioreportern<br />
som inför en julkonsert frågade ”Chalmers Damkör?<br />
Innebär det att ni sjunger i raff-set?”<br />
Damkören har utvecklats genom åren och förändrats i samklang med<br />
sina dirigenter. Målet har alltid varit hög kvalitet och god stämning,<br />
men tonvikten har varierat beroende på dirigenternas ambitio<strong>ner</strong>.<br />
Repertoaren har utvidgats med hjälp av duktiga dirigenter som<br />
arrangerat och kompo<strong>ner</strong>at samt via lån av andra damkörer som<br />
man samarbetat med och inspirerats av. 2005 kom första utgåvan<br />
av ”Damkörens lilla svarta’” en sångbok full med damkörsrepertoar.<br />
Syftet med boken är att ännu mer samla nya och gamla damkorister<br />
och förstärka känslan av samhörighet. Så nu är läget stabilt, ingen<br />
kan längre klaga över bristande repertoar och framtiden ser ljus<br />
ut! Lördagen den 28 april har Damkören jubileumskonsert i Tyska<br />
Christinae kyrka. Välkomna!<br />
TEXT: SOFIA JOHANSSON (BEARBETAD AV RED.)<br />
ILLUSTRATION: SOPHIE THORNANDER<br />
31
TEKNOLOGKRYSSET<br />
Vi beklagar att korsordet blev oläsligt i förra numret och publicerar det här igen.
TEXT: GÖREL WRANNE<br />
FISK I PAKET!<br />
Detta är ett enkelt och smidigt sätt att tillaga fisk på. Tack vare<br />
tillagningssättet är det lättare att få fisken att bli saftig.<br />
portio<strong>ner</strong>:<br />
3 portionsbitar fisk<br />
1/2 hackad lök<br />
2 urkärnade och hackade tomater, eller en hackad morot<br />
och andra rotfrukter<br />
torkade örtkryddor<br />
1 msk citronsaft (går att köpa på flaska)<br />
1 msk olivolja<br />
salt och peppar<br />
bakplåtspapper<br />
TEMA: ETIK<br />
II<br />
MATERIALSTOP:P : 9: E APRIL<br />
KOMMER UT: : 7: E MAJ<br />
Sätt ugnen på 200 grader. Blanda alla ingredienser utom fisken och<br />
smaka av. Klipp bitar av bakplåtspappret, ungefär 30 x 30 cm. Pensla<br />
lite olja på papperna, lägg en fiskbit på varje papper och fördela<br />
röran på fisken. Vik pappret runt fisken och förslut paketen väl. Låt<br />
skarven vara längst upp så att saften inte rin<strong>ner</strong> ut. Låt stå i ugnen<br />
tills fisken är genomstekt, ca 15 minuter.<br />
Det här är kanske det bästa sättet att tillaga billig fryst fisk. Alla<br />
sorters fiskar fungerar bra. Lägg gärna till oliver, ost, vitt vin eller<br />
starkare kryddor till röran. Ät med potatis eller ris.<br />
33
34<br />
O<br />
HÅALLBAR UTVECKLING I<br />
ALLA KURSER<br />
Aldrig förr har väl så stor del av nyhetsflödet<br />
handlat om global klimatpåverkan. USAs ambassadör,<br />
som besökte Chalmers 5 februari sa att<br />
USA de senaste 6 månaderna nått en ”tipping<br />
point” gällande klimatfrågan. Den går inte längre<br />
att förneka och den kommer att innebära genomgripande<br />
förändringar av hela e<strong>ner</strong>gisystemet,<br />
inklusive hur e<strong>ner</strong>gi används i alla våra produkter.<br />
Klimatfrågan är en av flera stora miljöfrågor<br />
som ska lösas samtidigt som befolkningen växer,<br />
varav flera hoppas på att ta sig ur extrem fattigdom<br />
och andra hoppas på att bli allt rikare.<br />
Många av utmaningarna låter sig inte lösas med<br />
enkla ”technical fix” (typ filter). Det kommer<br />
att krävas att man tänker rätt från början vid<br />
produktutveckling och vid design av olika system.<br />
Chalmers gjorde därför säkert rätt när vi inte<br />
satsade på att ett fåtal skulle gå ett specialdesignat<br />
civilingenjörsprogram. Istället har vi ambitionen<br />
att alla ska lära sig om hållbar utveckling och de<br />
som vill ska kunna fördjupa sig.<br />
Det är också viktigt att frågor gällande hållbar<br />
utveckling inte blir en isolerad företeelse, utan<br />
återkommer där det är relevant i hela kursutbudet.<br />
Chalmers har goda förutsättningar för<br />
att lyckas med detta. Chalmers ledning har<br />
tydligt profilerat sig inom området och vi har<br />
forskning i världsklass. Vi är dessutom med i<br />
viktiga forskar- och FN-nätverk. I denna process<br />
spelar ni studenter den viktigaste rollen. Det är<br />
ni som kommer att vara yrkesverksamma under<br />
en tid som i mycket hög grad kommer att präglas<br />
av dessa frågor. Genom kursenkäter och annan<br />
återkoppling utgör ni garanten för att det blir hög<br />
kvalitet.<br />
Under de närmaste tre åren kommer Chalmers att<br />
ta fram en organisation som:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Garanterar och fortlöpande förbättrar<br />
kvaliteten i Chalmers kursutbud av grundkurser<br />
i hållbar utveckling (de som ingår i 5poängskravet).<br />
Garanterar och fortlöpande förbättrar<br />
kvaliteten i inslagen av hållbar utveckling i<br />
Chalmers övriga kursutbud.<br />
Ger effektivt beställarstöd vid beställning av<br />
sådana kurser.<br />
Ger effektivt studentstöd vid val av kurser.<br />
Ger effektiv intern och extern information om<br />
lärande för hållbar utveckling.<br />
Ger effektivt samarbete med interna och<br />
externa (nationella likväl som internationella)<br />
intressenter inom lärande för hållbar<br />
utveckling. Göteborgs universitet intar här en<br />
särställning.<br />
Ger en bra mötesplats för studenter samt lärare<br />
med intresse inom området.<br />
Stödjer fortbildningen av icke undervisande<br />
personal inom området hållbar utveckling.<br />
Stödjer utvecklingen av ett Campus som<br />
återspeglar Chalmers initiativ för hållbar<br />
utveckling.<br />
Har du idéer på hur detta kan göras på bästa sätt<br />
eller vill du engagera dig i någon fråga, tveka då<br />
inte att kontakta Marie Arehag som koordi<strong>ner</strong>ar<br />
projektet: marie.arehag@chalmers.se<br />
Eller titta på projektets hemsida:<br />
www.chalmers.se/gmv/SV/projekt/esd_chalmers<br />
John Holmberg<br />
Vicerektor för initiativet System och miljö och UNESCO-professor i lärande för hållbar utveckling<br />
HÖGSKOLANS SIDA<br />
Kontaktperson:<br />
Kerstin Törsäter, 031-772 25 58<br />
kerstin.torsater@chalmers.se<br />
Foto:<br />
Jan-Olof Yxell<br />
John Holmberg<br />
Vicerektor för initiativet<br />
System och miljö och UNESCOprofessor<br />
i lärande för hållbar<br />
utveckling
Printa och kopiera<br />
i svartvitt eller färg<br />
Internetuppkoppling<br />
<br />
<br />
Köp ett plastkort av oss och ladda<br />
det med önskat belopp.<br />
Välkommen till<br />
Första Långgatan 5<br />
öppet 8-17<br />
Telefon 031-775 44 40<br />
www.majornas.se<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
35
CHALMERS KÅRTIDNING TOFSEN<br />
POSTTIDNING B<br />
KILSGATAN 12-14 GÖTEBORG. TELEFON 031-61 98 30 WWW.HOLMENSHERR.SE