Socialtjänstens förebyggande arbete med barn ... - FoU Nordväst
Socialtjänstens förebyggande arbete med barn ... - FoU Nordväst
Socialtjänstens förebyggande arbete med barn ... - FoU Nordväst
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
öppenvårds<strong>arbete</strong>t försvinner? Är det troligt att fler kommuner kan komma att erbjuda<br />
fler insatser än vad som redovisas och kan denna förändring över tid påverka<br />
forskningen? Det är intressant att dröja sig kvar vid dessa frågor och också föra in<br />
preventionsbegreppet i diskussionen. Gränsdragningsproblematiken som nämnts mellan<br />
primär, sekundär och tertiär prevention (Killén, 2000; Lundström Mattson, 2004) gör sig<br />
genom hela studien påmind då det <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong> som de kartlagda kommunerna<br />
erbjuder egenmäktigt sorterats in under dessa nivåer. Det finns inom forskningen många<br />
olika åsikter om var preventionsnivåernas gränser går. Om de öppenvårdsinsatser som<br />
brukar klassas som tertiärpreventiva (SOU 1997:61) nu i större utsträckning börjar<br />
erbjudas utan utredning kommer gränserna möjligtvis att suddas ut.<br />
Öppenvårdsinsatserna kan således komma att, i en naturlig övergång, glida mot<br />
sekundärprevention.<br />
Spridningen i utbudet av <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong> visade sig vara stor mellan kommunerna.<br />
Vissa erbjöd fyra slags <strong>förebyggande</strong> verksamheter och andra 16. Det visade sig också att<br />
det finns en enorm mängd olika sätt att arbeta <strong>förebyggande</strong> på. Flest kommuner satsade<br />
på <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong> riktat till föräldrar, framför allt genom<br />
föräldrautbildningsprogram, men också genom gruppverksamheter. Tolkningen som<br />
gjordes var att mycket av preventionen till <strong>barn</strong> och ungdomar går genom föräldrarna.<br />
Det är självklart viktigt att föräldrarna mår bra och får vägledning i föräldraskapet, då det<br />
förhoppningsvis också kommer <strong>barn</strong>en till godo, men särskild tonvikt bör även läggas vid<br />
att se över vad det <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong>t skulle kunna ge <strong>barn</strong> och unga direkt; det vill<br />
säga att se på det <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong>t utifrån <strong>barn</strong>perspektivet. Barnperspektivet innebär<br />
i detta fall <strong>barn</strong>ets eget perspektiv; vad <strong>barn</strong>et känner, tänker, upplever och vill! Man<br />
skulle exempelvis kunna önska att fler än hälften av kommunerna skulle erbjuda<br />
gruppverksamheter för <strong>barn</strong> som av olika anledningar är i riskzonen. Idag när samtliga<br />
kommuner kan erbjuda en ungdomsmottagning och alla samverkar <strong>med</strong> en kurator på<br />
ungdomsmottagningen borde det heller inte vara några problem <strong>med</strong> att även kunna<br />
erbjuda samtal till de unga. Enligt denna kartläggning gör inte alla kommuner det idag.<br />
IP uppskattade att den vanligaste formen för IFO att bedriva <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong> på är<br />
familjesamtal, både när det gäller <strong>barn</strong>, unga och föräldrar. Resultatet tycktes rimligt då<br />
familjesamtal kan genomföras inom ramen för olika verksamheter och på olika sätt.<br />
Bland ungdomar uppskattades det dock vara lika vanligt <strong>med</strong> fält<strong>arbete</strong> och organiserade<br />
grupper.<br />
Att kvaliteten på det <strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong>t i de kartlagda kommunerna kan betraktas som<br />
hög då samtliga kommuner erbjuder ungdomsmottagning och 14 kommuner erbjuder<br />
familjecentral är den slutsats som i denna studie kunde dras utifrån Barn i fokusprojektets<br />
slutsatser om att en institutionaliserad samverkan ger positiva effekter<br />
(Carlsson & Örnborg, 2005). Utöver denna institutionaliserade organisering för<br />
samverkan och prevention sker mycket annan samverkan. De aktörer som flest<br />
kommuner har mycket god samverkan <strong>med</strong> är polis och skola. 13 kommuner bedriver<br />
också i denna stund ett preventionsprojekt, något som ofta sker i samverkan <strong>med</strong> andra<br />
aktörer runt familjen.<br />
Det är inte lätt att för<strong>med</strong>la en enhetlig bild av hur socialtjänsten (IFO) ser på det<br />
<strong>förebyggande</strong> <strong>arbete</strong>t på grund av begreppets mångbottnade karaktär. Hela 12 IP tog upp<br />
37