Verklighetsekonomi – Del 4 - Ludwig von Mises-Institutet i Sverige
Verklighetsekonomi – Del 4 - Ludwig von Mises-Institutet i Sverige
Verklighetsekonomi – Del 4 - Ludwig von Mises-Institutet i Sverige
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Verklighetsekonomi</strong> <strong>–</strong> <strong>Del</strong> 4<br />
economics101@mises.se<br />
Klaus Bernpaintner, KTHFS och<br />
<strong>Ludwig</strong> <strong>von</strong> <strong>Mises</strong> InsGtutet i <strong>Sverige</strong>
1,800<br />
1,600<br />
1,400<br />
1,200<br />
1,000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
-‐<br />
M1 och prisinflaGon<br />
Jan-‐98<br />
Jul-‐98<br />
Jan-‐99<br />
Jul-‐99<br />
Jan-‐00<br />
Jul-‐00<br />
Jan-‐01<br />
Jul-‐01<br />
Jan-‐02<br />
Jul-‐02<br />
Jan-‐03<br />
Jul-‐03<br />
Jan-‐04<br />
Jul-‐04<br />
Jan-‐05<br />
Jul-‐05<br />
Jan-‐06<br />
Jul-‐06<br />
Jan-‐07<br />
Jul-‐07<br />
Jan-‐08<br />
Jul-‐08<br />
Jan-‐09<br />
Jul-‐09<br />
Jan-‐10<br />
Jul-‐10<br />
Jan-‐11<br />
M1=sedlar+mynt+kreditexp (miljarder kr) Årlig ändring %<br />
Kreditexpansion<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0
<strong>Del</strong> 4 <strong>–</strong> IntervenGonisGsk ekonomi<br />
• Avslutning del 3: RelaGva priser, ABCT<br />
• IntervenGonism<br />
• FinanspoliGk <strong>–</strong> Ska` och offentlig sektor<br />
• PenningpoliGk <strong>–</strong> Riksbank<br />
<strong>–</strong> Stabilisering<br />
<strong>–</strong> Konjunkturcykeln<br />
• Regleringar<br />
• InternaGonalism
RelaGva priser<br />
RelaGva priser och penningmängd<br />
• Antag e` ö-‐samhälle som producerar vete och fisk och<br />
handlar via 1kg guld i omlopp.<br />
• Marknadspriser: vete 4g/skäppa, fisk 1g/st<br />
• Hur mycket fisk får du betala för en skäppa vete?<br />
<strong>–</strong> Vad är det relaGva priset på vete mot fisk?<br />
• Fördubbla, medelst magi, mängden pengar över na`en i<br />
alla fickor och spargrisar.<br />
<strong>–</strong> Vad händer med priserna i pengar?<br />
<strong>–</strong> Hur mycket fisk får du för en skäppa vete?<br />
<strong>–</strong> Vad händer med de relaGva priserna?<br />
<strong>–</strong> Hur har välståndet påverkats?<br />
• Vad händer vid magisk penningmängdshalvering istället?
RelaGva priser och preferenser<br />
• RelaGva vetepriset är 4 fisk per skäppa<br />
• Bönderna börjar tycka mer om si` eget vete<br />
(deras marginalny`a för vete ökar)<br />
<strong>–</strong> Vad händer med relaGva priset på vete? På fisk?<br />
<strong>–</strong> Hur påverkas välståndet?
RelaGva priser<br />
RelaGva priser och produkGvitet<br />
• RelaGva vetepriset är 4 fisk per skäppa<br />
• Antag veteprodukGviteten fördubblas<br />
<strong>–</strong> Vad händer med relaGva priset? (Says lag!)<br />
<strong>–</strong> Vad händer med välståndet?<br />
<strong>–</strong> Vad skulle hända om bönderna inte ville sälja Gll nya<br />
priset? UnderkonsumGon? Penningbrist?<br />
<strong>–</strong> Vad händer med de absoluta priserna?<br />
• Antag a` elerfrågan på fisk med Gden sGger<br />
<strong>–</strong> Vad händer med priserna?<br />
<strong>–</strong> Hur omfördelas guldet?
RelaGva priser<br />
RelaGva priser och tesaurering<br />
• Bonden Bengt säljer vete, men smider en ondskefull plan<br />
a` ta över allt guld i världen. Så istället för a` köpa två<br />
fiskar varje vecka som han brukar, köper han elakt nog bara<br />
en och stoppar undan guld istället<br />
• Eler e` år har han tesaurerat e` halvt kilo guld så a` bara<br />
e` halvt kilo är kvar i omlopp<br />
<strong>–</strong> Vad händer med priserna?<br />
<strong>–</strong> Hur mycket fisk får du för en skeppa vete?<br />
<strong>–</strong> Hur har välståndet påverkats?<br />
<strong>–</strong> Hur drabbas produkGonen, jobben?<br />
<strong>–</strong> Hur mycket rikare och lyckligare är Bengt?<br />
<strong>–</strong> Vad händer med Bengts guldackumuleringstakt?<br />
<strong>–</strong> Hur lång Gd tar det för honom a` slunöra sin elaka plan?<br />
h`p://www.lewrockwell.com/block/block159.html -‐-‐ Hamstraren som hjälte
RelaGva priser<br />
RelaGva priser och guldinflaGon<br />
• Bengt trö`nar, funderar på a` börja lyxa och köpa tre<br />
fiskar i veckan i stället. Vad skulle hända?<br />
• Men Bengt är bi`er och funderar på a` chocka världen<br />
genom a` dumpa guldet och köpa upp ALL fisk istället<br />
<strong>–</strong> Vad skulle hända med priset på fisk?<br />
<strong>–</strong> De nyrika fiskegubbarna vill ju ha vete, vad händer med<br />
vetepriset?<br />
<strong>–</strong> Hur mycket fisk skulle bönderna få för en skeppa vete?<br />
<strong>–</strong> Hur ändras relaGva priset?<br />
<strong>–</strong> Hur ändras välståndet?
InjekGon i konsumentledet<br />
• Bengt reser med si` guld Gll en mer civiliserad<br />
ö som har mer varor, mer kapital och en<br />
utvecklad lånemarknad. Det finns också en<br />
manick-‐ndustri som är extremt räntekänslig.<br />
<strong>–</strong> Bengt lägger alla sina pengar på mat<br />
<strong>–</strong> Hur omfördelar dessa nya pengar välståndet?<br />
<strong>–</strong> Vad händer med matpriset? Hur påverkas<br />
sannolikt räntan och manick-‐industrin?<br />
ABCT
InjekGon i lånemarknaden<br />
• Bengt lånar istället ut pengarna på den nya<br />
öns lånemarknad<br />
<strong>–</strong> Räntan sjunker drasGskt<br />
ABCT<br />
<strong>–</strong> Manick-‐industrin upptäcker a` mot den nya låga<br />
räntan kan de kan få posiGv avkastning på<br />
nybyggd kapacitet <strong>–</strong> Låna och dubbla kapaciteten!<br />
<strong>–</strong> Dragkamp om resurser mellan manick-‐industrin<br />
och övriga samhället leder Gll sGgande priser och<br />
högkonjunktur <strong>–</strong> tjoho!
Krasch!<br />
ABCT<br />
• Högkonjunkturen leder Gll a` investerings-‐kalkylerna spricker och<br />
projekten avbryts istället för a` slunöras<br />
<strong>–</strong> Resurser har slösats bort<br />
<strong>–</strong> Projekten avbryts, lånen fallerar, folk sparkas<br />
<strong>–</strong> “Investerarna är nervösa! Nödlån, subvenGoner, offentliga projekt!”<br />
<strong>–</strong> Kan mer pengar (QE) avhjälpa dragkampen om fysiska resurser?<br />
• AlternaGvt: projekten slunörs, men konsumenternas preferenser har inte<br />
ändrats Gll fördel för mycket fler nya manicker<br />
<strong>–</strong> Floden av nya manicker leder Gll lägre relaGva priser på manicker vilket leder<br />
Gll a` produkGonskalkylerna spricker och den nya kapacitet är bortkastad<br />
<strong>–</strong> Osålda produkter, lånen fallerar, folk sparkas<br />
<strong>–</strong> “Elerfrågan viker! <strong>Del</strong>a ut pengar, sGmulera konsumGon!”<br />
<strong>–</strong> Kan mer pengar (QE) hjälpa fixa relaGva priser?<br />
• Om många företag lurats in i icke-‐elerfrågade projekt av för låg ränta blir<br />
det många konkurser samGdigt, och man får<br />
DEPRESSIONKREDITKONTR.DEFLATIONPRISDEFLATION
Kreditexpansion skapar högkonjunktur<br />
• I vår Gd skapas nya<br />
pengar främst i<br />
banksystemet<br />
• I en fri ekonomi finns<br />
det starka motkraler<br />
mot kreditexpansion<br />
och således mot<br />
konjunkurcykler<br />
• Hur dessa kraler sä`s<br />
ur spel återkommer vi<br />
Gll strax<br />
Vanlig syn på konjukturcykler<br />
Österrikisk syn på<br />
konjunkturcykler<br />
ABCT
Några andra cykelteorier<br />
ABCT<br />
• Uppdelning i endogena och exogena orsaker<br />
• Keynes<br />
• Real business cycle th. <strong>–</strong> innovaGonschocker<br />
• Credit/debt cycle<br />
• Marxist<br />
• PoliGcally-‐based business cycle<br />
• Henry George <strong>–</strong> landpriser<br />
• Solfläckar, planeten Venus, etc.
Hur man “lagar” en depression<br />
• BNP = penningvärdet av total produkGon<br />
• Fixarnas favoritmå` sedan 1932<br />
• BNP =<br />
= Aggregate supply = Aggregate demand<br />
= offentlig produkGon + privat produkGon<br />
ABCT<br />
= C(onsumpGon) + I(investments) + G(overnment)<br />
= MV = PQ<br />
(PMängd x Velocity = Price-‐level x Index-‐of-‐real-‐val.)
IntervenGonism<br />
• NaGonalstaten gör anspråk på territoriellt juridiskt<br />
monopol<br />
• NaGonsgränser<br />
• SGlar och upprä`håller lagar som står över<br />
<strong>–</strong> Skydd av egendom (ska`, expropriering, gruvdril)<br />
<strong>–</strong> Ny`jande av egendom (bygglov, miljö)<br />
<strong>–</strong> Fri handel (gränser, tullar, hinder)<br />
<strong>–</strong> Intellektuell verksamhet (patent, copyright)<br />
<strong>–</strong> Med mera<br />
• Monopolet möjliggör ingrepp i fria ekonomin<br />
<strong>–</strong> MoGveras med förbä`ringar, allmänhetens bästa, rä`visa,<br />
omsorg om de svaga, etc.
LegiGmering av staten<br />
• Olika instanser har inneha- suveränitet<br />
genom historien, och besi7ningen av den<br />
hänger nära samman med hur staten<br />
legi9meras: kung av Guds nåde och<br />
folksuveränitetsprincipen är historiskt se7 de<br />
mest utbredda, renodlade formerna, där9ll<br />
finns blandformer av absolut makt och<br />
demokra9. Anarkister och vissa liberaler<br />
förnekar i högre eller lägre grad annan<br />
suveränitet än individens egen. (Wikpedia)
PragmaGsk legiGmering<br />
• Omfördelning: 10 personer, alla har 1 var,<br />
utom Pelle som har 20; fördela om så a` alla<br />
får 2 var och allmänna välfärden höjs<br />
• Allmän Gllgång Gll grundläggande välfärd:<br />
“vård, skola, omsorg”, pensioner<br />
• “Market failures”: gemensam infrastruktur,<br />
försvar, rä`sväsende, kartellkrossning, fyrar<br />
• Ekonomisk stabilisering
Den klassiskt liberala synen på staten<br />
Energi-‐industrin<br />
Bank-‐ och<br />
finansindustri<br />
Medicin-‐ och<br />
sjukvårdsindustrin<br />
Skolindustrin<br />
PoliGska industrin<br />
Försörjnings-‐<br />
apparat<br />
Genusindustrin<br />
Expornöretag<br />
Vindkralindustrin<br />
Militärindustri<br />
Film-‐ och<br />
musikindustri<br />
E` arrangemang för a` med<br />
lag ge särskilda förmåner och<br />
omfördela välstånd Gll vissa<br />
grupper på andras<br />
bekostnad.<br />
Mo`agarna är offentlig<br />
sektor samt anslutna företag<br />
och särintressen.<br />
“Staten är den stora<br />
dröm genom vilken<br />
alla försöker leva på<br />
alla andras<br />
bekostnad.”<br />
h`p://www.econlib.org/library/BasGat/basEss5.html The State, 1848, Frédéric BasGat
Ständiga frågan: “Vem tjänar på de`a?”<br />
• E` symbioGskt<br />
förhållande<br />
• PoliGska industrin<br />
<strong>–</strong> Löner, pensioner<br />
• Akademiska industrin<br />
<strong>–</strong> Korrekt vetenskap och ek.<br />
• Energisektorn<br />
<strong>–</strong> Etableringshinder<br />
• Vindkralsindustrin<br />
<strong>–</strong> Ej konkurrenskralig energi<br />
• “Grön” industri<br />
• “Miljövänlig” vetenskap<br />
• Lån Gll icke-‐kreditvärdiga<br />
<strong>–</strong> Statens kronofogdar<br />
• Medicin-‐ och<br />
läkemedelsindustrin<br />
<strong>–</strong> Läkarutbildningsplatser<br />
<strong>–</strong> SubvenGonerade<br />
massvaccineringar<br />
• Film-‐ och musikindustri<br />
<strong>–</strong> GraGs enforcement<br />
• Social-‐ och genusindustri<br />
• Monopol<br />
• Et cetera
ExporGndustrin är “essenGell”
Militärindustrin också vikGg
Bankindustrin är systemkri9sk<br />
• I och med fracGonal reserve banking (pga<br />
kreditexpansion) är banksystemet och bankerna<br />
definiGonsmässigt insolvent(a)<br />
• (Spekulanter är nyxga, håller systemet i schack)<br />
• Men staten upprä`håller banksystemet med<br />
insä`ningsbaranGer, begreppet systemkriGsk<br />
(verksamhetsgaranG), och centralbank på grund av<br />
symbios<br />
• Elersom staten själv tjänar på centralbanksystemet<br />
• Hixlls i vår ekonomiska resa har vi inte se` behov av<br />
en centralbank <strong>–</strong> för det finns inget!
Problemet med offentliga verksamheter<br />
Offentliga sektorns framväxt<br />
• Samhället, och därmed ska7erna, har förändrats<br />
9ll oigenkännlighet under 1900-‐talet.<br />
Produk9onen har mångdubblats och en allt större<br />
del av de samlade resurserna tas i anspråk för<br />
offentliga tjänster, socialförsäkringar respek9ve<br />
omfördelning. Ska7ekvoten har s9git från 8<br />
procent vid det förra sekelski-et 9ll över 50<br />
procent vid millennieski-et 2000.<br />
(h`p://www.ska`everket.se/download/<br />
18.5e79ffa112cae76ec6c80001531/15213.pdf)
Resursanvändning i ekonomin<br />
I en fri ekonomi är 100% av resursanvändning frivilligt vald eler rikGga behov (nyxg)<br />
Frivilliga sektorn krymper<br />
med statens inträde<br />
EffekGvt användning<br />
Gll nyxg verksamhet<br />
Nyxg verksamhet<br />
Problemet med offentliga verksamheter<br />
Offentliga sektorn<br />
Slöseri,<br />
förluster<br />
Onyxg, dvs ej<br />
elerfrågad<br />
verksamhet
Problemet med offentliga verksamheter<br />
Exempel resursanvändning<br />
• <strong>Sverige</strong>s största kommun lägger 65 procent av<br />
budget på skola, gymnasium, dagis Gll en kostnad<br />
av 8 000 kr per barn och månad<br />
• En skolklass kostar då 240 000 kr per månad<br />
• Exempel på alternaGv: 1 500 kr per barn ger<br />
totalt 45 000 per klass, varav 30 000 Gll läraren<br />
(Gll 65% lägre ska`), resten Gll lokal, materiel...<br />
• Halvera skolGden (fm-‐ och em-‐skil) och du kan få<br />
det för 750 kr per barn och månad
Problemet med offentliga verksamheter<br />
Problem med offentlig verksamhet<br />
• Omdirigering av resurser Gll icke-‐önskvärd<br />
verksamhet, och slöseri<br />
• Men också u`rängning av privata lönsamma<br />
alternaGv<br />
<strong>–</strong> Staten konkurrerar på lånemarknaden<br />
<strong>–</strong> Staten konkurrerar ut privata iniGaGv, kan allGd bjuda<br />
under och finansiera via ska`sedel<br />
• Den dras ola med budgetundersko` och bygger<br />
statsskuld (av konsumGon) vilket innebär<br />
framGda ska`
Gräns för bankers fracGonal reserves<br />
1. Omfa`ningen i vilken människor deponerar sina pengar (guld) hos bank<br />
<strong>–</strong> De som inte använder bank och får sedel kommer direkt begära inlösen i<br />
rikGga pengar<br />
2. Människors skepGcism mot banker (rusning)<br />
3. Ne`obetalningar (clearing) mellan banker<br />
<strong>–</strong> Banker accepterar inte varandras krediter, de vill ha rikGga pengar<br />
<strong>–</strong> När bank A:s sedel hamnar hos bank B kommer B a` begära inlösen; bara<br />
ne`obetalningar görs<br />
<strong>–</strong> Om A expanderar fortare än B kommer ne`oflödet dränera guld från A som då<br />
riskerar konkurs<br />
<strong>–</strong> Alla banker vill expandera men är livrädda för banker som erbjuder tryggare<br />
deposiGon med högre reservkvoter, vilket riskerar a` dränera deras tunna<br />
guldreserver<br />
<strong>–</strong> För a` klara stor expansion behövs en synkroniserad expansion, vilket är en<br />
form av kartellbildning. Karteller är svåra a` hålla ihop.
Staten vill också leka bank<br />
Centralbanker<br />
• Bank of England, första centralbanken i modern mening<br />
<strong>–</strong> (Sthlms Banco 1656, Riksens Ständers 1668)<br />
<strong>–</strong> Est 1694 av William Pa`erson<br />
• Första och främsta uppgilen har allGd varit a` finansiera statens äventyr<br />
• Först i konkurrens med kommersiella banker och är därmed utsa` för<br />
samma begränsningar mot expansion<br />
<strong>–</strong> Deponera folkets guld och ge ut inlösningsbara sedlar (“bekvämare”)<br />
<strong>–</strong> Guldmynnot (1873, myntunion i Skandinavien)<br />
<strong>–</strong> Lagligt betalningsmedel<br />
<strong>–</strong> Staten lånar guldet utan ränta, och kreditexpanderar (insolvens)<br />
<strong>–</strong> Sedelmonopol (1904)<br />
<strong>–</strong> Upphäv inlösen (1914)<br />
<strong>–</strong> Härigenom blev sedlar och plåtmynt pengar frikopplat från guld<br />
• Expansion av lagliga betalningsmedel innebär inte “graGs” pengar, det är<br />
en form av penningförfalskning som innebär systemaGsk stöld av<br />
allmänhetens produkGon, dvs omfördelning, likt en dold ska`
InflaGon i banker och centralbank<br />
Deposi>onsbank<br />
Tillgång i valvet Fordran (u:. sedlar)<br />
DeposiGon 100 G 100 G 100 G<br />
Eler kreditexpansion 50 G 100 G<br />
50 G skuldnota (IOU)<br />
Centralbank<br />
150 G<br />
DeposiGon 1 000 G 1 000 G 1 000 G (valuta)<br />
Eler kreditexpansion 1 000 G<br />
500 G statlig skuld, statsoblig.<br />
1 500 G (valuta)<br />
Precis som vanliga deposiGonsbanker blir även c-‐banken insolvent av fracGonal<br />
reserve banking, både av kreditexpansion=inflaGon och av direkt “lån” av guldet (Gll<br />
räntebärande investeringar, “seigniorage” h`p://sv.wikipedia.org/wiki/Seigniorage).
Tillämpning: Great depression<br />
• Trots guldmynnot kan man inflatera, men Gll stor risk för<br />
guldreserven<br />
• USA inflaGon (trots guldmynnot) under det “glada 20-‐talet”<br />
ledde givetvis Gll börskrasch och ekonomisk krasch, 1929<br />
• New Deal -‐ En uppsjö av regleringar, subvenGoner,<br />
lönefixering, offentliga sGmulansprojekt förvärrade och<br />
förlängde krisen<br />
• Andra världskriget avledde uppmärksamheten men löste<br />
inte problemet<br />
• Eler kriget när offentliga sektorn (krigssektorn) radikalt<br />
förminskades frigjordes resurser som då skapade en kralig<br />
välståndsökning<br />
h`p://mises.org/rothbard/agd.pdf
ExecuGve order 6102
Gräns för CB fracGonal reserves<br />
1. Omfa`ningen i vilken människor deponerar si`<br />
guld<br />
<strong>–</strong> “Tvinga” genom a` gör valutan (och ej guld) Gll lagligt<br />
betalningsmedel, och byt sedan ut mot sedlar<br />
2. Människors skepGcism mot centralbankers<br />
bedrägeri, fracGonal reserves<br />
<strong>–</strong> Bankrusning motverkas rent fysiskt genom a` Gd eler<br />
annan upphäva inlösenrä`<br />
3. InternaGonella ne`obetalningar<br />
<strong>–</strong> Svårare nöt a` knäcka<br />
h`p://www.thegoldstandardnow.org/featured-‐arGcles/173-‐utah-‐house-‐passes-‐bill-‐recognizing-‐gold-‐silver-‐as-‐legal-‐tender
InternaGonella betalningar<br />
• Analogt med clearing mellan banker<br />
• När e` företag i <strong>Sverige</strong> importerar en vara från England behöver<br />
det GBP för betalning elersom SEK är odugligt i England.<br />
• Företaget löser in SEK mot guld i Riksbanken, deponerar guldet hos<br />
Bank of England för a` få GBP, och betalar sin leverantör.<br />
• Ne`oeffekten blir a` vid import flyter guld ut ur Riksbanken och in<br />
Gll BoE. (Omvänt vid export.)<br />
• Om Riksbanken är solvent är de`a fullständigt oproblemaGskt, men<br />
om staten har “lånat” lite eller inflaterat så a` RB är insolvent blir<br />
det stora problem om värdet av import > export (neg. handelsbal.)<br />
• HÄRAV idén a` vi måste gynna exporten, helt enkelt för a` inte<br />
centralbanken ska gå i konkurs genom a` guldet flyter ut.<br />
• De`a sä`er gränsen för hur mycket CB vågar inflatera!
Centralbankens balansgång<br />
• Centralbanker behöver expandera (inflatera) i<br />
samma takt, men även de`a är en svår kartell a`<br />
hålla samman<br />
<strong>–</strong> Hög inflaGonsstakt, ger kortsikGgt mycket<br />
“graGspengar från folket”, leder dock Gll sGgande<br />
lokala priser,därmed ökad import, innebär stor risk för<br />
reservdränering; implicit bestraffning av lokal<br />
produkGon leder Gll kapitalflykt och långsikGg<br />
faxgdom<br />
<strong>–</strong> Låg expansionstakt hos “osolidariska” länder som<br />
tänker långsikGgt är e` problem. De kommer öka sin<br />
export, ackumulera reserver, och a`rahera kapital för<br />
långsikGg Gllväxt.
Staters finansieringsproblemaGk<br />
Det är dyrt a` driva stat. Röster måste köpas,<br />
välfärd byggas, krig föras. Metoder:<br />
• Ska`<br />
<strong>–</strong> Uppenbar konfiskering<br />
• CentralbanksinflaGon<br />
<strong>–</strong> Dold konfiskering<br />
• Lån<br />
<strong>–</strong> FramGda konfiskering
Ska`efinansiering<br />
• KortsikGgt snabb och enkel konfiskering<br />
• Uppenbart, leder Gll missnöje<br />
• Kapital flyr Gll “osolidariska” länder med lä`are<br />
ska`etryck vilket långsikGgt eroderar kapital och<br />
ska`ebasen<br />
• Därmed motverkas den kortsikGga a`rakGonen<br />
av långsikGga förluster<br />
<strong>–</strong> Har fakGskt le` Gll lägre ska`er i EU<br />
• Kunde man bara hi`a något sä` a` hindra<br />
ska`ekonkurrens och synkronisera ska`esatser …<br />
h`p://www.mises.se/2011/04/06/hans-‐hermann-‐hoppe-‐om-‐beska`ning/
InflaGonsfinansiering<br />
• KortsikGgt enkelt sä` a` finansiera<br />
• Dold konfiskering<br />
• Leder dock Gll reservdränering, höga lokalpriser,<br />
ökad import, och erodering av kapitalbas,<br />
försämrat ska`eunderlag, faxgdom<br />
• Osolidariska länder som tänker långsikGgt<br />
ackumulerar reserver och hotar “stabiliteten”;<br />
deras ne`oexport “hotar” vår produkGon<br />
• Kunde man bara hi`a e` sä` a` se Gll a` länder<br />
solidariskt inflaterade i samma takt …
Lånefinansiering<br />
• KortsikGg snabb finansiering<br />
• Statliga lån är “konsumGonslån” utan kalkylerbar<br />
avkastning, Gll skillnad från företag som lånar bara om<br />
den väntade avkastningen övserGger räntan<br />
• Uppskjuten konfiskering som en dag måste betalas<br />
med ökade ska`er eller inflaGon<br />
• Länder med osolidariskt goda finanser konkurrerar<br />
med länder med dåliga finanser på lånemarknade.<br />
• Kunde man bara se Gll a` alla fick låna Gll bra villkor…
Tre onda organisaGoner<br />
• OECD -‐ OrganisaGon for Economic Co-‐operaGon and Development<br />
<strong>–</strong> “List of Unco-‐operaGve Tax Havens”<br />
<strong>–</strong> Compe99ve forces have encouraged countries to make their tax systems more<br />
a7rac9ve to investors. However, some tax prac9ces are an9-‐compe99ve and<br />
undermine fair compe99on and public confidence in tax systems. OECD and<br />
non-‐OECD economies are working together through the Global Forum to<br />
address harmful tax prac9ces by improving transparency and establishing<br />
effec9ve exchange of informa9on.<br />
• IMF <strong>–</strong> InternaGonal Monetary Fund<br />
<strong>–</strong> the trends in reserve accumula9on are symptoma9c of imperfec9ons that<br />
merit deeper inves9ga9on and may need to be addressed over 9me by policy<br />
measures if the system is to support balanced and sustained growth.<br />
• Världsbanken<br />
<strong>–</strong> we provide low-‐interest loans, interest-‐free credits and grants to developing<br />
countries for a wide array of purposes that include investments in educa9on,<br />
health, public administra9on, infrastructure, financial and private sector<br />
development, agriculture and environmental and natural resource<br />
management.<br />
h`p://www.lewrockwell.com/wanniski/wanniski53.html<br />
Confessions of an economic hit man
Övervinna expansionsproblemet<br />
Banker<br />
• Människors ovilja mot a`<br />
deponera i banker<br />
<strong>–</strong> Statens krig mot kontanter<br />
• Människors misstänk-‐<br />
samhet mot banker (runs)<br />
<strong>–</strong> Insä`ningsgaranGer<br />
• Bankkonkurrens (clearing)<br />
<strong>–</strong> Centralbanken som “lender of<br />
last resort”, elersom pengar<br />
numera är papper som kan<br />
tryckas obegränsat<br />
Centralbanker<br />
• Människors ovilja mot CB<br />
<strong>–</strong> Lagliga betalningsmedel<br />
<strong>–</strong> Sedelmonopol<br />
• Misstänksamhet mot CB<br />
<strong>–</strong> Oinlösbarhet<br />
• InternaGonella<br />
betalningsflöden (clearing)<br />
<strong>–</strong> IMF
Banksystemet är en förlängning av centralbanken<br />
• Centralbanken synkroniserar bankers expansion genom a` hålla dem hårt<br />
i tyglarna med avseende på reservkrav, vilket inte ändras ola (Basel 3)<br />
• Däremot har centralbanker på senare år få` uppdrag som ekonomisk<br />
hasGghetsregulator genom a` vara ansvarig för a` “sä`a räntan”, vilket är<br />
e` ingrepp i den naturliga räntan, e` slags prisfixering, leder Gll problem<br />
• Räntan sä`s genom a` Riksbanken beslutar om den korta dagslåneräntan,<br />
som är bankernas ränta Gll och från Riksbanken, enligt det behov av<br />
reserver som reservkravet dikterar<br />
• Längre räntor är ska`ningar av dagslåneräntan över Gden<br />
• Rent prakGskt reglerar RB räntan genom a` kontrollera mängden pengar<br />
M0 systemet (sedlar och mynt) ovanpå vilket bankerna expanderar sina<br />
egna krediter.<br />
• En prakGskt tankemodell är a` betrakta hela banksystemet som en<br />
monolit: det finns bara en enda bank och det är Riksbanken, resten av<br />
banksystemet är outsourcing av personal, kontor, teknik, marknadsföring<br />
etc.
En stor lycklig symbioGsk familj<br />
Staten: Hjälp med upplåning,<br />
“Gillar du a` vinna …”,<br />
pensionspengar<br />
Bankerna: sälja statens lån,<br />
kriget mot kontanter<br />
Banksystem<br />
RB hjälper bankerna med<br />
med kartellbildningen<br />
Stat<br />
(riksgäld)<br />
Staten: Direktlån (monetari-‐<br />
sering), samt a` RB håller<br />
räntan sGlla medan staten<br />
lånar, “oberoende” Riksbank<br />
som propagandamaskin<br />
Riksbank<br />
Bankerna är kanalen för a`<br />
reglera räntan, pengadistribuGon
Riksbankens balansräkning (mars)<br />
Tillgångar Skulder<br />
Guld 36,673 Sedlar 93,088<br />
Utländsk valuta 285,836 Mynt 5,492<br />
Utlåning i SEK 40 Skulder till kred.inst 11,633<br />
Övriga 4,505 Skulder i utl valuta 92,995<br />
Övriga skulder 51,417<br />
Eget kapital 72,429<br />
Summa 327,054 Summa 327,054
Flytande valutor och växelkurser<br />
• Två valutor som är knutna Gll guld är egentligen två vikter;<br />
valutakursen är därför e` fast förhållande, som t.ex kg mot hekto<br />
• En valuta som inte kan inlösas i fysiska värdepengar sägs vara<br />
flytande, pappersvaluta, fiat currency<br />
• Växelkursen mellan flytande valutor är föränderlig och påverkas då<br />
av<br />
<strong>–</strong> Utbud på valutan: dvs hur mycket respekGve centralbank trycker upp<br />
<strong>–</strong> Elerfrågan på valutan<br />
• T.ex hur mycket varor som köps från det landet<br />
• Elerfrågan också på trygga (icke-‐inflaterande, osolidariska) valutor för a`<br />
“parkera” pengar i säkerhet, t.ex CHF<br />
• A` inflatera en flytande valuta leder Gll a` dess köpkral försvagas,<br />
vilket t.ex ökar export men också lokala priser och importpriser
PrisinflaGon eler guldmynnotens upphörande<br />
h`p://www.ne.su.se/ed/pdf/28-‐1-‐lj.pdf
När System<br />
Svenska växelkurssystem<br />
1873-‐05-‐27 Guldmynnoten införs. Kronan ny valutaenhet. 1 kg guld = 2480 kronor<br />
1914-‐08-‐02 BankofullmäkGge upphäver skyldigheten a` lösa in sedlar mot guld<br />
1922 nov Guldmynnoten återinföres de facto<br />
1924-‐04-‐01 Guldmynnoten återinföres de jure<br />
1931-‐09-‐27 Guldmynnoten överges. Kronkursen flyter<br />
1933 juni Kronan knyts Gll det brixska pundet. 1 GBP = 19,40 SEK<br />
1939-‐08-‐28 Kronan knyts Gll den amerikanska dollarn. 1 USD = 4,20 SEK<br />
1946-‐07-‐13 14,3 % revalvering mot samtliga valutor och guld. 1 USD = 3,60 SEK<br />
1949-‐09-‐19 30,5 % devalvering mot USD. 1 USD = 5,17 SEK<br />
1951-‐08-‐31 Svenskt medlemskap i IMF (Bre`on Woods)<br />
1971-‐12-‐21 1 % devalvering mot guld, 7,5 % revalvering mot USD<br />
1973-‐02-‐16 5 % devalvering mot guld, 5,6 % revalvering mot USD<br />
1973 mars Medlemskap i den europeiska valutaormen<br />
1976-‐10-‐18 Justering av valutakurserna inom ormen, 3 % devalvering mot DEM<br />
1977-‐04-‐04 Justering av valutakurserna inom ormen, 6 % devalvering mot DEM<br />
1977-‐08-‐29 <strong>Sverige</strong> lämnar ormen. 10 % devalvering mot ny handelsvägd valutakorg<br />
1981-‐09-‐14 10 % devalvering mot valutakorgen<br />
1982-‐10-‐08 16 % devalvering mot valutakorgen<br />
1991-‐05-‐17 Ensidig knytning Gll ECU. 1 ECU = 7,40 SEK<br />
1992-‐11-‐19 Växelkursen för kronan flyter
Bre`on-‐Woods<br />
• Misslyckade försök a` knyta Gllbaka inflaterade valutor mot guld på<br />
förkrigsnivåer, samt önskan om flexibilitet ledde Gll a` den<br />
internaGonella guldmynnoten inte återuppstod<br />
• I B-‐W mö`es 730 delegater från de 44 allierade i juli 1944. Alla<br />
länder skulle fixera sina flytande valutor Gll en världsvaluta. Det var<br />
den funkGon guld hade hal, en fix världsvaluta.<br />
• Keynes föreslog Bancor, men USA protesterade och det blev istället<br />
dollar, vilken i sin tur var knuten Gll guld @ 35$=1oz.<br />
• IMF bildades för a` hålla alla “in line”<br />
• USA hade dyra krig (Vietnam) och drev rejäl inflaGon<br />
• Tyskland avbröt BW för a` man inte ville tvingas inflatera med för<br />
a` rädda växelkursen<br />
• Frankrike, Schweiz begärde ut guld<br />
• 1971 stängdes guldfönstret och BW var slut
Konkurrens mellan flytande valutor<br />
• I princip skulle det fungera med en pappersvaluta<br />
som monetär bas, men frestelsen Gll inflaGon är<br />
för stor i prakGken<br />
• Precis som konkurrens mellan ska`esystem,<br />
inflaGon och lån håller stater någotsånär i schack<br />
så håller även är även konkurrens mellan flytande<br />
valutor hälsosamt<br />
• Alla sammanslagningar Gll större pappersvalutor<br />
minskar konkurrensen och ökar frestelsen Gll<br />
missbruk, t.ex Euro
Fixarna ger sig inte <strong>–</strong> IMFs dröm<br />
h`p://www.mises.se/2011/03/14/varldsvalutans-‐intag/<br />
h`p://www.imf.org/external/np/pp/eng/2010/041310.pdf
InflaGon<br />
• Har allGd varit och förblir stöld<br />
• Är orsaken Gll konjukturcykeln<br />
• Ska inte “manageras”, varken på 2% eller 0<br />
<strong>–</strong> Men en all[ör låg infla9on är inte heller bra. E7 all[ör lågt<br />
infla9onsmål ökar risken för defla9on, det vill säga a7 den allmänna<br />
prisnivån faller. Defla9on har historiskt visat sig kunna skapa problem.<br />
När det är defla9on kommer de fram9da priserna a7 vara lägre än<br />
dagens. E-ersom det är billigare i fram9den väntar hushållen med a7<br />
konsumera 9ll dess a7 priserna fallit. Företagen skjuter å sin sida upp<br />
investeringarna 9lls priserna fallit. De7a gör a7 produk9onen kan falla<br />
så länge som defla9onen pågår. Det kan vara svårt a7 bryta en sådan<br />
defla9onsprocess. För a7 undvika defla9on finns det därför skäl a7<br />
sä7a målet 9ll e7 posi9vt tal. (Riksbanken)<br />
• Vinnarna är staten, banksystemet, och de som står dem nära<br />
• Det finansiella experimentet har nå` vägs ände, igen<br />
h`p://www.riksbank.se/templates/Page.aspx?id=8844
USD som världsvaluta<br />
• Sedan Bre`on-‐Woods har USD varit<br />
“världsvaluta”, vilket innebär a` de flesta råvaror<br />
prissä`s i USD<br />
• Det innebär också a` centralbanker har det som<br />
“reservvaluta” istället för guld<br />
• Därigenom har USA exporterat sin inflaGon Gll<br />
resten av världen, vilket le` Gll skenande<br />
matpriser och revoluGoner<br />
• Kina försöker hålla jämna steg med USAs inflaGon<br />
och blir anklagad för valutamanipulaGon<br />
h`p://mises.org/daily/5070/Bust-‐Looms-‐As-‐China-‐Booms
Dollarns framGd?
Några citat<br />
• “The great moderaGon”<br />
• “central problem of depression-‐prevenGon<br />
[has] been solved, for all pracGcal purposes.”<br />
• “Government is not a soluGon to our problem,<br />
government is the problem.”<br />
• “The nine most terrifying words in the English<br />
language are, 'I'm from the government and<br />
I'm here to help.’”
Några varningens ord på vägen<br />
• SGmulans, stabilisering, systemkriGsk,<br />
systemkriGsk, allmännas bästa, förbä`ra,<br />
opGmera, Gllväxt, mål, inflaGon, beräkning,<br />
bru`onaGonalprodukt, staGsGk, ekonometri,<br />
nobelpris, expert, effekGva marknaden,<br />
animal spirits, underkonsumGon, expansion,<br />
ny ekonomi, vi har löst det, subvenGonera,<br />
stödja, finanspoliGk, budgetpoliGk, poliGk, det<br />
finns ingen bubbla, allt är under kontroll
Kursutvärdering och kunskapstest<br />
• Var vänlig gå Gll nedanstående länk och fyll i<br />
kursutvärderingen så vore vi tacksamma.<br />
• En bok lo`as ut bland dem som fyller i<br />
• Där finns också e` kunskapstest: 25 frågor<br />
• En bok lo`as ut bland dem som får flest rä`<br />
• h`ps://spreadsheets.google.com/a/bernpaintner.com/viewform?<br />
formkey=dDJDVmQ1OExpN01wNDd4NkUwcDZURmc6MQ