Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
18. Uddby kvarnområde<br />
Areal: 2 ha<br />
Skyddsmotiv: B<br />
Klass: III<br />
Beskrivning<br />
Vid Uddby kvarn har Albysjön ett direkt utlopp till<br />
Kalvfjärden. Som namnet antyder har en kvarn<br />
tidigare legat här, för att 1897 ersättas av det kraftverk<br />
som utnyttjats fram till 1975. Kraftverket togs i<br />
bruk igen 1983 med en reglerande vattendom för<br />
minimiflödet vid Follbrinksströmmen på 150 liter<br />
vatten per sekund.(Dock 200 liter per sekund under<br />
hösten). Miljön är kulturhistoriskt intressant men<br />
också intressant ur natursynpunkt genom förekomsten<br />
av en mycket speciell flora, starkt knuten till<br />
mänskliga aktiviteter. Lokalen finns beskriven av ett<br />
flertal författare under 1900-talet, senast Rasch<br />
(Svensk botanisk tidskrift 1965). Enligt litteraturuppgifterna<br />
har bl a knölvial (Lathyrys tuberosus),<br />
odört (Conium maculatum) och rosenkronill (Coronilla<br />
varia) förekommit i området. Allium rotundum är en<br />
sydeuropeisk lökväxt som tidigare ej beskrivits i<br />
svensk litteratur. Knölvialen, vars rötter användes<br />
som mat under nödår, finns i äldre litteratur noterad<br />
från ett fåtal lokaler i Stockholmsregionen.<br />
Floran har troligen införts till lokalen under den<br />
period Uddby kvarn var i bruk. Spannmål importerades<br />
då från utlandet, bl a Estland och Ryssland.<br />
Rasch dokumenterade fyndet 1965 ”Bättre torde man<br />
knappast med historiska och topografiska fakta kunna<br />
underbygga en hypotes om en grupp växt-arters<br />
invandring i landet. Tidpunkten för invandringen kan<br />
ha skett från slutet av 1500-talet till 1895, men inte<br />
efter detta år”. (Uddby kvarn brann ner 1895).<br />
Idag omges den gamla kvarnens boningshus av en<br />
vildvuxen trädgård med högt gräs och snåriga buskage.<br />
De kulturspridda växtarterna är som regel<br />
svaga i konkurrensen med inhemska arter och flera<br />
av tidigare noterade arter har inte påträffats under<br />
senare år. Iögonfallande kvarlevor av den tidigare<br />
rika adventivfloran är bl a cikorian som växer längs<br />
de ännu ej igenvuxna trädgårdsgångarna. Andra<br />
kulturspridda arter som påträffats runt huset och<br />
Albysjöns utlopp är blåeld, hundtunga (Cynoglossum<br />
oficinale), bolmört, sandvita (Berteroa incana),<br />
smällglim (Silene vulgaris), vitblära (Silene alba),<br />
borstnejlika (Dianthus barbatus) och gul och vitblommig<br />
sötväppling. Allium rotundum, knölvial, rosenkronill<br />
och odört har inte återfunnits under de senaste<br />
44<br />
20 åren. Vit kattost (hotklass 2, sårbar) sågs 1986,<br />
men ej därefter.<br />
Öster om kraftstationen finns ett lönn-, ask- och<br />
hasseldominerat lövskogsområde där sårläka, vätteros<br />
och nässelklocka påträffats. Omedelbart väster om<br />
vägen växer pimpinellros som sannolikt fanns här<br />
redan på 1890-talet (Rasch). Invid husruinen har<br />
även rodnande jordstjärna (Geastrum rufescens)<br />
påträffats (1987). Fynd av jordstjärnor indikerar<br />
speciella miljöer.<br />
Bedömning<br />
Adventivfloran vid Uddby är ur botanisk synpunkt en<br />
intressant kuriositet, särskilt med tanke på den väldokumenterade<br />
invandringshistoriken.<br />
Skyddsbehov och skötsel<br />
Alla lokaler för s k kulturflyktingar är kortfristiga<br />
såvida inte kontinuerliga underhållsåtgärder vidtagits.<br />
Floran vid Uddby har redan utarmats och med tanke<br />
på områdets utseende idag kommer nedgången<br />
antagligen att gå relativt snabbt. Nya etableringsytor<br />
(d v s kala markfläckar) fordras för att restaurera<br />
floran. Frön från kulturväxter har ofta en lång överlevnad<br />
vilket bör göra förutsättningarna för en restaurering<br />
goda. Bolmörten och den hotade vita kattlosten<br />
är särskilt intressanta i sammanhanget. Förslagsvis<br />
bör ett sådant arbete utföras av markutnyttjaren och<br />
området bör i så fall skyddas vid eventuella ändringar<br />
av vägnätet på Brakmarsvägen. Markutnyttjarna bör<br />
åläggas att hålla gårdsplan, tillfartsvägar och gångar<br />
öppna.<br />
Markägare<br />
<strong>Tyresö</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Referenser<br />
<strong>Tyresö</strong> miljövårdsförening.<br />
Qvarfort (1929): Svensk botanisk tidskrift.<br />
Rasch (1935): Svensk botanisk tidskrift.<br />
Rasch (1965): Svensk botanisk tidskrift.<br />
<strong>Naturinventering</strong> <strong>Tyresö</strong> <strong>kommun</strong> <strong>1998</strong>