Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
12. Rävnäset med Fatburen<br />
Areal: 27 ha<br />
(Rävnäset 16 ha)<br />
(Fatburen 6.4 ha)<br />
(Södra Fatbursdalen 5 ha)<br />
Skyddsmotiv: B Z K F L<br />
Klass: II<br />
Beskrivning<br />
Rävnäset skjuter som en udde ut i Albysjöns östra del<br />
och når nästan ända fram till fastlandet på andra<br />
sidan. Vid östra sidan ligger den lilla sjön Fatburen.<br />
Området är kraftigt kuperat, med karga hällpartier<br />
högst upp, rikare rasbranter och lummiga lövskogar i<br />
svackorna. I figurerna nedan redovisas markutnyttjandet<br />
som det beskrevs i början av 1800-talet<br />
respektive början av 1900-talet. Rävnäset utnyttjades<br />
i slutet av 1700-talet för löv och höslåtter i de s k<br />
hårdvallsängar (ängsmarker på fastmark) som återfinns<br />
runt hällområdena. I början av 1900-talet hade<br />
lövängarna, utom på den södra och sydvästra sidan,<br />
överförts till betesmarker, troligen i form av halvöppna<br />
lövhagar. Växtligheten är fortfarande starkt<br />
präglad av detta markutnyttjande, med ett stort inslag<br />
av ädla lövträd.<br />
Rävnäsets norra delar är bevuxet med blandskog<br />
där ek och hassel tidigare dominerat, men under<br />
senare årtionden alltmer trängts undan av uppväxande<br />
gran.<br />
I torrare partier dominerar blåbärsriset fältskiktet<br />
medan gräs och örter konkurrerar om utrymmet i de<br />
friskare delarna. På och runt den tidigare lövängen i<br />
sydväst dominerar fortfarande lövskogen, med främst<br />
björk, ek och hassel. Spår efter den tidigare<br />
brukningsverksamheten syns fortfarande i form av<br />
diken.<br />
Ädellövskogen dominerar också i branterna med<br />
ek, lind och lönn. Lundpartierna ligger dock på<br />
Rävnäsets sydspets. Rester från lövängshävden finns<br />
representerade i form av diken och välutbildade<br />
hasselbestånd. Dikena användes troligen som tillfälliga<br />
åkrar. På våren innan träd och buskskikt slutits<br />
breder en praktfull matta av vitsippor ut sig på marken.<br />
Något senare intar liljekonvaljen en framträdande<br />
position tillsammans med bl a orkidén tvåblad,<br />
tandrot, grönvit nattviol (Plantanthera chloranta),<br />
vanlig nattviol (Platanthera bifolia), trolldruva, ormbär<br />
och skogsvicker.<br />
Även sårläka, nässelklocka och spenört samt<br />
långsvingel återfinns i lundens dunkel.<br />
36<br />
Strax NV om lunden höjer sig berggrunden till en<br />
kalkförande kalspolad hällbacke som vetter mot<br />
Albysjön. Brudbröd, vit fetknopp, gullklöver (Trifolium<br />
aureum), gulmåra, tulkört och blodnäva avtecknar sig<br />
vackert mot den kala hällen. I omgivningen finns<br />
fältmalört och svart oxbär. Andra torktåliga arter som<br />
uthärdar här är harklöver, monke (Jasiona montana) ,<br />
de små ormbunkarna gaffelbräken (Asplenium<br />
septentrionale) och hällebräken (Woodsia ilvensis).<br />
Karaktärsarter för Rävnäsets fågelfauna är svarthätta,<br />
lövsångare och grönsångare. Även stjärtmes,<br />
skogsduva och kattuggla häckar i området. I området<br />
har även hittats lägre fauna och flora som är<br />
rödlistad; gulnande blodkremla (Russula luteotacta, 4),<br />
kremlevaxing (Hygrophrus russula, 4), rödbrun<br />
knappnålslav (Sclerophora coniophaea, 4),<br />
Rhizophagus cribratus (4), Hapalarea linearis (4),<br />
brun trädmyra (Lasius brunneus, 2), Achenium humile<br />
(4), rötträklokrypare (Allochernes wideri, 3).<br />
Flera av ovanstående arter kräver ett större<br />
ljusinsläpp för att trivas, än vad området för närvarande<br />
medger.<br />
Under 1993 genomförde dåvarande markägaren<br />
(Folkhem byggnads AB) en kraftig avverkning av<br />
framför allt granbeståndet i området norra och<br />
centrala delar. Sedan årsskiftet 1996 ägs marken av<br />
<strong>Tyresö</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Tillsammans med intilliggande områdena<br />
Follbrinksströmmen och <strong>Tyresö</strong> slott med omgivningar,<br />
så utgör dessa sammantaget en av Södertörns<br />
finaste fladdermuslokaler både vad gäller artantal och<br />
antal individer.<br />
Förekomsten av vatten som ger förutsättning för<br />
föda och boplatser i form av äldre träd och byggnader<br />
samt en rik och varierad natur har skapat denna<br />
förekomst.<br />
Fladdermössen som oftast jagar insekter över<br />
vatten, öppna ängsmarker samt i trädgårdar har här<br />
en mycket bra livsmiljö.<br />
Bedömning<br />
Rävnäset är en mycket lättillgänglig och välutbildad<br />
lundlokal. Floran och fågelfaunan är typisk och träd<br />
och buskskikt välutvecklat. Fynden av rödlistade arter<br />
visar att objektet hyser höga naturvetenskapliga<br />
värden. Artsammansättningen i torrbacken är också<br />
rik samt intressant, eftersom <strong>kommun</strong>en inte har<br />
några nämnvärda kalkstensförekomster. Läget, med<br />
Fatburen och närheten till <strong>Tyresö</strong> slottsområde ger ett<br />
attraktivt värde som närströvområde och en viktig<br />
refugie för hotade och sårbara växt- och djurarter.<br />
<strong>Naturinventering</strong> <strong>Tyresö</strong> <strong>kommun</strong> <strong>1998</strong>