Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Naturinventering 1998 - Tyresö kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ekologiskt särskilt känsliga<br />
områden i <strong>Tyresö</strong><br />
Naturresurslagen slår fast att ett naturområde ska användas på det långsiktigt<br />
bästa sättet så att god hushållning med marken kan ske samt att olika<br />
områden används till det de är mest lämpade för.<br />
En allmän linje är att skydd av större, sammanhängande områden ges och<br />
att skydd ges för de ekologiskt mest känsliga områdena.<br />
I slutet på 1970-talet utarbetades den<br />
fysiska riksplaneringen som ett<br />
instrument att kanalisera t ex miljöfarlig<br />
verksamhet till vissa regioner<br />
och spara värdefulla områden från<br />
påverkan. I och med att naturresurslagen<br />
tillkom 1987 har hänsynstagandet<br />
också skrivits in i lagstiftningen.<br />
Kommunernas roll i miljöplaneringen<br />
har ökats och planeringen ska ske<br />
mer långsiktigt.<br />
Naturresurslagen slår fast att ett<br />
naturområde ska användas på det långsiktigt bästa<br />
sättet så att god hushållning med marken kan ske<br />
samt att olika områden används till det de är mest<br />
lämpade för.<br />
En allmän linje är att skydd av större, sammanhängande<br />
områden ges och att skydd ges för de<br />
ekologiskt mest känsliga områdena. För näringarna<br />
jord- och skogsbruk, renskötsel, fiske, vattenbruk,<br />
industri, avfallshantering, <strong>kommun</strong>ikationer samt<br />
vatten ges direktiv. Även för sektorerna natur- och<br />
kulturvård samt friluftsliv ges direktiv.<br />
För att närmare få en beskrivning av vad som<br />
avses med ekologiskt särskilt känsliga områden är, så<br />
har det utarbetats direktiv av Naturvårdsverket.<br />
På insidan av omslaget redovisas inventeringen de<br />
områden i <strong>Tyresö</strong> som är ekologiskt särskilt känsliga<br />
och vilka aspekter de är känsliga för. Områdena<br />
redovisas i textdel i detta kapitel. Allmänt sett har vi<br />
tagit fasta på aspekter som inte är så snabbt föränderliga.<br />
För att välja ut de områden som är extra känsliga<br />
finns naturelement och specifika arter som kan ge<br />
vägledning för bedömning av ett område som är<br />
ekologiskt särskilt känsliga. Vissa arter är extra<br />
viktiga då de är viktiga för många andra arter, dvs en<br />
20<br />
hög biologisk mångfald. Dessa arter<br />
kallas nyckelarter. Eken, blåbäret<br />
och spillkråkan är några arter som är<br />
nyckelarter. Ofta är kantzoner<br />
mellan olika naturbiotoper extra<br />
viktiga t ex mellan strand och äng<br />
repektive mellan äng och skog. Ofta<br />
är dessa randzoner av oss människor<br />
betraktade som vackra. I extra<br />
känsliga områden finns oftast<br />
hotade arter som finns med på de<br />
nationella så kallade rödlistorna<br />
som ArtData-banken i Uppsala ger ut. Det är arter<br />
som är sällsynta, sårbara, hänsynskrävande eller akut<br />
utrotningshotade.<br />
Sammantaget kan sägas att marker med höga<br />
naturvärden och marker med hög ekologisk känslighet<br />
ofta överlappar varandra.<br />
Kriterier för känslighet:<br />
Ekologiskt instabila stadier av områden, dvs de<br />
befinner sig i instabila utvecklingsfaser.<br />
Sällsynta ekosystem med rödlistade arter.<br />
Förekomst av nyckelarter, dvs arter som många<br />
andra arter är beroende av för sin fortlevnad.<br />
Områden med nyckelfunktioner, exempelvis häckningsområde,<br />
rastplats eller övervintringsområde för<br />
fågellivet.<br />
Ekologiskt särskilt känsliga<br />
marktyper<br />
Bäckraviner Marker med en stabil luftfuktighet och<br />
ofta rik tillgång till död ved. Dessa faktorer gynnar<br />
<strong>Naturinventering</strong> <strong>Tyresö</strong> <strong>kommun</strong> <strong>1998</strong>