Öppna artikel - Inse
Öppna artikel - Inse
Öppna artikel - Inse
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SYKOLOG<br />
TIDNINGEN<br />
9/02<br />
’’ Allroundchefen’’<br />
populäraste chefen<br />
visar ledarskapsstudie<br />
Lönekampen<br />
hårdnar<br />
bland<br />
Stockholms<br />
BUP-psykologer<br />
Unga<br />
kriminella<br />
lämnar<br />
brotten efter<br />
psykoterapi<br />
Krönika:<br />
Stöd till<br />
invandrarflickor<br />
– en svår<br />
balansgång
Ledare:<br />
”Legitimerade hundpsykologer”<br />
fick<br />
förbundet att skälla till 3<br />
Torgny Danielsson<br />
Ledarstilen avgörande<br />
för arbetsklimat<br />
och effektivitet 4<br />
Professor Göran Ekvall redogör för en<br />
studie, där man kunnat identifiera nio olika<br />
ledartyper och skillnaderna mellan dem<br />
när det gäller stresshantering, arbetsklimat<br />
och de anställda syn på dem.<br />
Lönekampen hårdnar<br />
bland Stockholms<br />
BUP-psykologer 9<br />
För första gången går BUP-personalen<br />
i Stockholm samman för att påtala sin oro<br />
med den barnpsykiatriska vården och<br />
kämpa för högre löner.<br />
Krönika:<br />
Kan man förhandla<br />
om hedern? 10<br />
Lilian Levin<br />
Värt att veta:<br />
Spelregler<br />
vid uppsägning 12<br />
Ombudsman Eva Karlsson Aldvin<br />
INNEHÅLL 9/02<br />
PS från FS:<br />
Förhandlingspsykologi<br />
13<br />
Eva-Lotta Hellgren<br />
Palestinska barn drabbas<br />
hårt av konflikten 14<br />
Den palestinska barnpsykologen<br />
Caira Arafat manar till skydd av barnen<br />
i den israelisk-palestinska konflikten.<br />
Lathund:<br />
Den nya<br />
organisationen 15<br />
Neuropsykologisk kongress:<br />
Hjärnans plasticitet<br />
i fokus 17<br />
Debatt:<br />
Blir vanliga människor<br />
terrorister? 18<br />
frågar psykologen Cajsa Lindholm i sitt<br />
inlägg apropå serien ”Våld i vår vardag”.<br />
Nej, vem som helst<br />
blir inte terrorist 20<br />
svarar psykoanalytikern Ludvig Igra.<br />
Studentfacklig kurs 21<br />
Filmrecension:<br />
Den oberörbara 22<br />
Böcker 23<br />
Psykoterapi hjälp<br />
för unga kriminella 56<br />
Psykologen Olof Risberg vid Rädda<br />
Barnens pojkmottagning i Stockholm<br />
berättar om arbetet med ungdomar som<br />
begått grova brott.<br />
PSYKOLOG<br />
9/02 • 6 – 20 maj • Årgång 48<br />
Utgiven av Sveriges Psykologförbund<br />
Chefredaktör och ansvarig utgivare:<br />
Eva Brita Järnefors, 08-567 06 451<br />
E-post: evabrita.jarnefors@psykologforbundet.se<br />
Redaktionssekreterare<br />
och stf ansvarig utgivare:<br />
Carin Waldenström, 08-567 06 453<br />
E-post: carin.waldenstrom@psykologforbundet.se<br />
Redaktör: Maja Ahlroos, 08-567 06 452<br />
E-post: maja.ahlroos@psykologforbundet.se<br />
Annonsansvarig, vik:<br />
Brittmarie Haake, 08-567 06 454<br />
E-post: brittmarie.haake@psykologforbundet.se<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
Fax 08-567 06 490.<br />
E-post: tidningen@psykologforbundet.se<br />
www.psykologforbundet.se<br />
ISSN 0280-9702.<br />
Prenumerationer och adressändringar:<br />
Lagern Akademikerservice<br />
Tel 08-567 06 430 • Fax 08-567 06 090<br />
E-post: medlemsregistret@psykologforbundet.se<br />
Pris: 460:– inkl moms<br />
helt kalenderår, 21 nr, 2002.<br />
Telefonnummer/e-post till serviceområden,<br />
kanslipersonal, förbundsstyrelse m fl hittar du<br />
på näst sista sidan.<br />
Medlem Förening Fackpressupplaga<br />
Sveriges Tidskrifter 8 700 ex 2001.<br />
Tryck:<br />
Wallin & Dalholm Boktryckeri AB,<br />
Lund 2002.<br />
Grafisk formgivning:<br />
TYPA, Joakim Flink, 08-19 15 28.<br />
E-post: jocke.flink@typa.se<br />
MILJÖMÄRKT<br />
TIDNINGEN<br />
Nummer 10/2 11/2 12–13/2<br />
Distributionsdag<br />
Manusstopp för plats-<br />
21/5 10/6 24/6<br />
och kursannonser<br />
Manusstopp för kretsar<br />
29/4 23/5 6/6<br />
och yrkesföreningar 27/4 21/5 4/6<br />
Omslagsbild: Cicci Jonsson/Kamerareportage<br />
PsykologTidningen 9/02
”Legitimerade hundpsykologer”<br />
fick förbundet att skälla till<br />
Sveriges Psykologförbund<br />
och Sveriges Veterinärförbund<br />
vände sig i augusti ifjol<br />
till Konsumentverket med en begäran<br />
om prövning av vilseledande<br />
marknadsföring avlegitimerade<br />
hundpsykologer. Bakgrunden<br />
är den att hundpsykologernas intresseförening,<br />
IMMI, som står<br />
för ”Instruktörer Med Mjuk Ideologi”,<br />
gått ut och marknadsfört att<br />
man efter en genomgång av deras<br />
utbildning, som omfattar ett antal<br />
kursmoment under ungefär sex<br />
veckor, kan kalla sig legitimerad<br />
hundpsykolog.<br />
Vi från förbundet har ju på olika<br />
sätt under många år kämpat för<br />
att få ett titelskydd för psykologtiteln.<br />
Vi vill hävda att ingen annan<br />
än den som har en godkänd utbildning<br />
som psykolog ska kunna<br />
använda psykologtiteln oavsett<br />
om man är verksam inom hälsooch<br />
sjukvården eller inte. Vi har<br />
haft svårt för att få gehör för detta<br />
men nu kom det alltså en aktör på marknaden<br />
som använde benämningen psykolog<br />
men också med tillägget ”legitimerad ”och<br />
då kom saken i ett annat läge.<br />
Legitimationens värde är ju att den säger<br />
att den person som innehar denna<br />
titel också har en adekvat och av samhället<br />
godkänd utbildning för att få utöva<br />
sitt yrke. Den säger också att samhället står<br />
som garant för detta och utövar tillsyn över<br />
denne yrkesutövare. Allt för att stärka den<br />
enskildes trygghet i att kunna få rätt behandling,<br />
råd eller vilken tjänst det vara må,<br />
där psykologisk kunskap, psykologiska metoder<br />
eller tekniker används. Legitimationen<br />
ska fungera som ett skydd mot kvacksalveri<br />
och olika former av oseriöst och<br />
oetiskt uppträdande. Legitimerade psykologer<br />
som undersöker, vårdar eller behandlar<br />
människor räknas alltid som hälso- och<br />
sjukvårdspersonal och står under samhällets<br />
tillsyn, oberoende av om verksamheten bedrivs<br />
i egen regi, som privat vårdgivare eller<br />
inom ramen för en offentlig anställning.<br />
För alla de legitimerade psykologer, som<br />
arbetar med någon annan yrkesutövning<br />
som inte räknas till hälso- och sjukvårdande<br />
verksamhet, finns i dag ingen tillsyn. Vi<br />
från förbundet har ofta påtalat att allmänhetens<br />
skydd mot oetisk och skadlig använd-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Ett riktigt hundliv. Men hundpsykologen<br />
får inte kalla sig legitimerad.<br />
ning av psykologisk kunskap är mycket<br />
bristfällig. Vi vill ha en samlad tillsynslagstiftning<br />
avseende psykologyrket och vi är<br />
otillfredsställda med att det inte finns en<br />
tillsynsmyndighet som kan hantera den här<br />
typen av frågor.<br />
Det vi hade önskat göra i detta specifika<br />
fall med legitimerade hundpsykologer är att<br />
få denna myndighet, som inte finns, att pröva<br />
om det är skäligt att kunna ha psykolog i<br />
sin yrkestitel efter sex veckors utbildning.<br />
Och vi skulle vilja att myndigheten svarade<br />
att vi förbjuder någon, som inte har en av<br />
samhället erkänd utbildning och för övrigt<br />
inte har uppnått de krav på kvalifikationer<br />
som samhället ställer för att få legitimation<br />
som psykolog, att kalla sig psykolog, oavsett<br />
om det står ett ”leg” före eller inte.<br />
Nu fick vi vända oss till Konsumentverket,<br />
som är den centrala myndighet<br />
som handlägger ärenden<br />
med stöd av marknadsföringslagen. Enligt<br />
denna lag ska all reklam vara korrekt och<br />
vederhäftig. Och den ska stämma överens<br />
med god marknadsföringssed och i övrigt<br />
vara tillbörlig mot konsumenter och näringsidkare.<br />
Vi, de båda förbunden, hävdar<br />
alltså att användandet av ” legitimation”<br />
vilseleder konsumenten eftersom det endast<br />
är vissa i lag uppräknade yrken där legitima-<br />
tion krävs och där lagen stipulerar<br />
vilka krav som ska vara uppfyllda<br />
för att man ska kunna få en legitimation.<br />
Och enligt Konsumentverkets<br />
beslut från den 5 mars i år säger<br />
myndigheten ”att det får anses stå<br />
i strid med 4 § marknadsföringslagen<br />
att använda ordet legitimerad<br />
på sätt som motparten gjort i sin<br />
marknadsföring”. Vi fick alltså<br />
rätt och IMMI har också gått ut<br />
med ett tillkännagivande i Svensk<br />
Veterinärtidning att man nu tar<br />
bort ordet ”legitimerad” ur sin yrkestitel.<br />
Det hedrar intresseföreningen<br />
IMMI att de uppträder på<br />
detta sätt och det framgår även av<br />
tillkännagivandet att man tidigare<br />
har frågat just Konsumentverket<br />
för att få ett klargörande om det är<br />
möjligt att få använda den yrkestitel<br />
de önskade. De kunde alltså<br />
inte få något besked av Konsumentverket<br />
förrän någon anmält<br />
att man vill få frågan prövad.<br />
Vad vi kan lära av detta är att det alltså är<br />
viktigt att alla vi medlemmar håller öron<br />
och ögon öppna så att vi upptäcker andra<br />
liknande intrång så att vi som ett förbund av<br />
faktiska psykologer snabbt kan agera.<br />
Ett tack till Sveriges Veterinärförbund för<br />
ett gott samarbete i detta ärende.<br />
TECKNING: GUNILLA KVARNSTRÖM<br />
Det finns fantastiskt många hundar i<br />
Sverige i dag. Enligt Svenska Kennelklubben<br />
är det cirka 800 000<br />
hundar och var femte hushåll har en hund.<br />
Man kan fråga sig vilket behovet av psykologisk<br />
kompetens är för dessa hundars välbefinnande<br />
och utveckling.<br />
Vi har själva två hundar i vårt hem – två<br />
svarta labradorer – mor och dotter – Selma<br />
och Hulda. De är åtta respektive snart tolv<br />
år gamla. Det är klart att jag vill dem allt väl<br />
och att de ska fortsatt vara lika glad, pigga<br />
och upprymda när de hälsar mig<br />
välkommen hem. Och om behov<br />
uppstår så vänder vi oss till en<br />
legitimerad psykolog som har<br />
speciell kompetens för hundar.<br />
För människans bästa vän ska<br />
naturligtvis ha del av det bästa<br />
som människan kan ge. ■<br />
Torgny Danielsson<br />
2002-04-09<br />
3<br />
L<br />
E<br />
D<br />
A<br />
R<br />
E
Ledarstilen<br />
avgörande<br />
för arbetsklimat och effektivitet<br />
Olika ledartyper upplever olika svårigheter i sitt<br />
chefsarbete och hanterar stress på olika sätt,<br />
vilket i sin tur påverkar arbetsklimat och de anställdas<br />
attityder till chefen.<br />
Professor Göran Ekvall redogör för en studie där<br />
man undersökt sambandet mellan ledarstil och stress<br />
hos såväl kvinnliga som manliga chefer.<br />
Under 1990-talet genomfördes vid<br />
FA-rådet ett forskningsprogram<br />
rörande kvinnliga och manliga<br />
chefers ledarstil och stress och<br />
hur dessa variabler relaterar till arbetsklimatet<br />
på enheten och till medarbetarnas arbetstillfredsställelse<br />
och attityder till chefen.<br />
Medverkande forskare i programmet<br />
var professor Göran Ekvall och professor<br />
Marianne Frankenhaeuser samt som<br />
forskningsassistenter doktoranderna i psykologi<br />
vid Stockholms universitet Erik Gunnarsson<br />
och Deirdre Parr.<br />
Bakgrunden till programmet var Marianne<br />
Frankenhaeusers tidigare studier vid Volvo<br />
och Trygg-Hansa, som påvisat såväl<br />
olikheter som likheter i kvinnliga och manliga<br />
chefers stressmönster, stresshantering<br />
TABELL 1: DELTAGANDE CHEFER<br />
Medverkande chefer Andel av<br />
Kvinnor Män Totalt tillfrågade<br />
Folktandvården 53 32 85 92%<br />
Arbetsmarknadsverket 39 33 72 53%<br />
Tjänsteföretag 14 15 29 45%<br />
Totalt 106 80 186 63%<br />
TABELL 2: DELTAGANDE MEDARBETARE<br />
Medverkande medarbetare Andel av<br />
Kvinnor Män Totalt tillfrågade<br />
Folktandvården 1 214 78 1 292 66%<br />
Arbetsmarknadsverket 603 340 943 75%<br />
Tjänsteföretag 133 69 202 69%<br />
”Förvaltaren” betraktas som den traditionella<br />
ledartypen, som strukturerar och tydliggör<br />
uppgifter, men inte förändrar och utvecklar.<br />
Han känner stort ansvar, har svårt<br />
att delegera och svårt att stå i blickpunkten.<br />
Dessa chefer uppvisar mest psykosomatiska<br />
besvär. Inga könsskillnader.<br />
och stressorer. Syftet med programmet var<br />
nu att kombinera teorierna och rönen från<br />
denna stressforskning med organisationspsykologiska<br />
teorier och mätmetoder rörande<br />
ledarstilar, arbetsklimat och medarbetarnas<br />
arbetstillfredsställelse. Dels ville vi belysa<br />
sambanden generellt mellan variablerna,<br />
dels eventuella olikheter i sambanden<br />
för kvinnliga och manliga chefer.<br />
Tre delprojekt har genomförts: Klinikchefer<br />
vid Folktandvården i Stockholm,<br />
chefer vid Arbetsmarknadsverket, huvudsakligen<br />
chefer för arbetsförmedlingskontor<br />
och arbetsmarknadsinstitut samt chefer i<br />
tjänsteföretag; konsultation, reklam samt<br />
data. En sammanfattande slutrapport, innehållande<br />
analyser av den sammantagna<br />
datamängden från de tre delstudierna har<br />
redovisats till Rådet för arbetslivsforskning.<br />
Artikeln bygger på resultaten av den analysen.<br />
Totalt har 186 chefer och 2 437 medarbe-<br />
4 PsykologTidningen 9/02
tare till dessa medverkat. Tabell 1 här intill<br />
visar antalet deltagande chefer uppdelat på<br />
organisation och kön samt andelen deltagande<br />
chefer av tillfrågade. De deltagande<br />
cheferna utgör sannolikt ett positivt urval i<br />
den meningen att de är intresserade av att<br />
lära om sitt ledarskap. De som avböjde att<br />
delta prioriterade inte deltagandet och hänvisade<br />
som regel till bristande tid.<br />
När det gäller medarbetarna är kvinnliga<br />
medarbetare i stark majoritet; 80 procent är<br />
kvinnor och endast 20 procent män. Folktandvården<br />
i Stockholm är på kliniknivå till<br />
övervägande del en ”kvinnovärld”; två tredjedelar<br />
av tandläkarna är kvinnor; alla tandsköterskor<br />
och tandhygienister är kvinnor.<br />
(Se tabell 2!)<br />
Metoder<br />
Datainsamligen har skett med enkäter till<br />
cheferna och deras medarbetare. Ett antal<br />
olika formulär ingick i enkäterna. Formulären<br />
till medarbetarna handlade om 1) chefens<br />
ledarstil 2) klimatet på avdelningen 3)<br />
chefens betydelse med avseende på verksamhetens<br />
resultat 4) arbetstillfredsställelse<br />
samt attityd till chefen.<br />
Cheferna fick ett omfattande batteri frå-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
”Kompischefen”<br />
vill framför allt vara<br />
populär. Han ses av medarbetarna<br />
som bussig,<br />
men också som en aning<br />
opålitlig. Hans copingstrategi<br />
är att inte visa<br />
vad han känner.<br />
Ur verksamhetens<br />
synpunkt bedöms han<br />
som mindre effektiv än<br />
övriga chefer.<br />
I undersökningen var de<br />
manliga kompischeferna<br />
fler än de kvinnliga.<br />
geformulär att besvara inom områdena<br />
stress och ledarskap: 1) Stress i arbetet 2)<br />
svårigheter i chefsjobbet 3) sätt att hantera<br />
stress 4) stressbenägenhet (typ A-beteende)<br />
5) den totala arbetsbördan samt 6) socialt<br />
stöd.<br />
Chefens ledarstil beskrivs av medarbetarna<br />
med ett formulär som innehåller 30 frågor<br />
med Ekvall & Arvonens beteendebeskrivande<br />
bedömningsskalor. Tre ledarstilsvariabler,<br />
var och en baserade på 10 frågor,<br />
utvärderas, nämligen förändringsinriktning,<br />
person- och relationsinriktning och uppgifts-<br />
och strukturinriktning. Den enskilde<br />
chefens värde i ledarstilsvariablerna utgörs<br />
av medelvärdet av medarbetarnas skattningar.<br />
Med hjälp av klusteranalys har därpå de<br />
186 deltagande cheferna indelats i nio olika<br />
profilgrupper utifrån värdena i de tre ledarstilsvariablerna.<br />
Dessa nio olika ledarprofiler eller ledartyper<br />
har bildat basen för den vidare analysen.<br />
Profilgrupperna jämförs i alla de olika<br />
variabler som gäller chefernas stress, arbetsklimatet,<br />
medarbetarnas bedömningar av<br />
cheferna, attityder till dem samt arbetstillfredsställelse.<br />
Likheter och olikheter i dessa<br />
avseenden mellan kvinnliga och manliga<br />
”Trädgårdsmästarchefen”<br />
är en ledare som gör<br />
det möjligt för både verksamhet<br />
och medarbetare<br />
att utvecklas. De uppvisar<br />
lite stress och har som<br />
copingstrategi att<br />
”ta det med humor”.<br />
De är populära och<br />
bedöms ur verksamhetssynpunkt<br />
som bra chefer.<br />
Inga könsskillnader.<br />
chefer belyses. Analyserna baseras på medelvärdesberäkningar<br />
och t-test av differenserna.<br />
Allroundchefen vanligast<br />
Uppställningen på nästa sida visar de nio<br />
profilernas utseende i ledarstilsvariablerna.<br />
”Låg”, ”medel” och ”hög” markerar profilgruppernas<br />
medelvärde i förhållande till<br />
medelvärdet för den totala gruppen om 186<br />
chefer.<br />
”Allround-chefen” är den vanligaste ledartypen<br />
i den studerade chefsgruppen enligt<br />
medarbetarnas observationer och bedömningar,<br />
34 procent (se tabell 3). ”Trädgårdsmästarna”<br />
kommer på andra plats med<br />
16 procent. Förhållandet är detsamma i båda<br />
könsgrupperna: Allround-cheferna utgör<br />
största andelen och ”trädgårdsmästarna”<br />
näst största.<br />
Det är dessa två typer av ledare och ledarskap<br />
som enligt senare normativa ledarstilsteorier<br />
(MBO och Transformativt ledarskap)<br />
betraktas som framgångsrika. De utgör<br />
tillsammans hälften av cheferna i undersökningen.<br />
”Vaga chefer” och ”byråkrater” utgör 18<br />
procent av undersökningsgruppen med en<br />
5<br />
FOTO: CICCI JONSSON/KAMERAREPORTAGE
liknande fördelning mellan könsgrupperna.<br />
Dessa ledarprofiler motsvarar de från ledarstilsforskningen<br />
kända ”lazziez-faire leaders”<br />
och ”autokrater”, vilka har påvisats<br />
vara problematiska ledare. De olika chefstyperna,<br />
deras sätt att agera och de konsekvenser<br />
detta har på medarbetare och verksamhetsresultat<br />
beskrivs i den samlade ledarstilsforskningen<br />
på följande sätt:<br />
Allround-chefer är chefer som till synes<br />
gör allt – organiserar, planerar och driver<br />
verksamheten effektivt; driver förändringsoch<br />
utvecklingsprojekt; ser till så att medarbetarnas<br />
arbetstillfredsställelse och motivation<br />
är god. Detta är den chefstyp som sedan<br />
1970-talet stått som ideal och målbild för<br />
många företags och förvaltningars chefspolicy<br />
och som styrt rekrytering och utbildning<br />
av chefer.<br />
Auktoritärt, regelstyrt, förvaltningsinriktat<br />
ledarskap har medvetet förändrats till ett<br />
målstyrt, demokratiskt och för både verksamhet<br />
och människor utvecklande ledarskap.<br />
Ett samlande begrepp har varit MBO –<br />
Management By Objectives (Thurley &<br />
Wirdenius 1973).<br />
MBO-chefen sätter upp mål i samarbete<br />
med sina underställda, anger ramar för verksamheten<br />
och ger sedan medarbetarna friheter<br />
att inom ramarna söka uppnå de uppsatta<br />
målen. Det är förändringsledarskap under<br />
kontroll, mera inriktat på successiv förändring<br />
utefter redan upptrampade stigar än på<br />
radikal, osäkrare förnyelse.<br />
Utvecklande chef<br />
”Trädgårdsmästare” är chefer som skapar<br />
en förändrings- och utvecklingsbefrämjande<br />
jordmån i organisationen genom att stimule-<br />
ra medarbetarna till nytänkande och skapar<br />
frihet och stöd för innovativa insatser. Detta<br />
ledarskap gör det möjligt för både verksamhet<br />
och människor att utvecklas och är identiskt<br />
med det ledarskap som benämnts som<br />
”transformational leadership” (Burns 1978,<br />
Bass 1985) och som har framhållits som ett<br />
ledarskap i tiden. Det finns också amerikanska<br />
studier som indikerar att transformativt<br />
ledarskap kan vara något vanligare<br />
bland kvinnliga chefer än manliga (Bass,<br />
Avolio & Atwater 1996).<br />
Den ”vaga” ledartypen beskrevs redan i<br />
de tidiga ledarstilsstudierna och benämndes<br />
”låt-gå-chefen” (”laissez-faire leaders”).<br />
Det är chefer som trots en formell position<br />
som ledare ändå inte utövar något ledarskap;<br />
de är undanglidande, passiva, tar inte<br />
ansvar (Yukl 1998). Detta är en ledartyp<br />
som var avsevärt vanligare för några årtionden<br />
sedan, då ledarskapets betydelse för<br />
verksamhetens resultat och medarbetarnas<br />
motivation och välbefinnande inte uppmärksammades<br />
lika mycket som i dag. Man<br />
såg inte ledningsutövande som en speciell<br />
förmåga. Fackkunskapen och yrkesskickligheten<br />
var allena saliggörande. Den skickligaste<br />
verktygskonstruktören blev automatiskt<br />
gruppchef på ritkontoret, men fortsatte<br />
som vanligt att försjunka i de tekniska problemen<br />
vid den egna ritbrädan och lät sig inte<br />
gärna störas där.<br />
Dessa chefer framstod som problematiska<br />
redan i de tidiga ledarstilsstudierna och<br />
gör det i ännu högre grad nu, både för medarbetarna<br />
och sig själva. De är uppenbart<br />
missanpassade i chefsrollen. Slentriantänkande<br />
och avsaknad av andra befordringsoch<br />
belöningsmöjligheter än chefskarriär<br />
LEDARSTILSVARIABLER<br />
Relations- och Uppgifts- och Förändringspersoninriktning<br />
strukturinriktning inriktning<br />
Vaga chefer låg låg låg<br />
Kompischefer hög låg låg<br />
Byråkrater låg hög låg<br />
Idékläckare låg låg hög<br />
Lagom-chefer medel medel medel<br />
Förvaltare hög hög låg<br />
Trädgårdsmästare hög låg hög<br />
Entreprenörer låg hög hög<br />
Allround-chefer hög hög hög<br />
TABELL 3. FÖRDELNINGEN AV DE 186 CHEFERNA PÅ OLIKA LEDARTYPER.<br />
Ledarprofil Samtliga Kvinnor Män<br />
Allround-chefer 63 (34%) 30 (28%) 33 (41%)<br />
Trädgårdsmästare 30 (16%) 17 (16%) 13 (16%)<br />
Vaga chefer 22 (12%) 13 (12%) 9 (11%)<br />
Byråkrater 11 (6%) 7 (7%) 4 (5%)<br />
Kompischefer 10 (5%) 3 (3%) 7 (9%)<br />
Idékläckare 7 (4%) 4 (4%) 3 (4%)<br />
Lagom-chefer 7 (4%) 7 (7%) 0 (0%)<br />
Förvaltare 22 (12%) 12 (11%) 10 (13%)<br />
Entreprenörer 14 (7%) 13 (12%) l (l%)<br />
Antal och andel chefer per ledarprofil för samtliga samt för kvinnor och män separat.<br />
för duktiga specialister torde vara skälet till<br />
att dylika chefstillsättningar fortfarande<br />
sker i inte helt oväsentlig omfattning.<br />
”Byråkraten” är starkt uppgiftsorienterad<br />
och inställd på att nå målen genom planering,<br />
strukturer och kontroll. Det finns inslag<br />
av både regelstyrning och maktutövning<br />
hos dessa chefer. Denna ledartyp har i<br />
många forskningsrapporter karaktäriserats<br />
som auktoritära eller autokratiska. De har<br />
visat sig vara chefer som får problem med<br />
brister i arbetstillfredsställelse och arbetsmotivation<br />
hos medarbetarna.<br />
De möter opposition och skapar stress<br />
hos medarbetare, som vill ta eget ansvar och<br />
som vill förnya. Men de kan uppfattas positivt<br />
av medarbetare som är inskolade till<br />
auktoritetsberoende och ”inlärd hjälplöshet”,<br />
till exempel i traditionell industriproduktion.<br />
”Nice guy”<br />
”Kompischefen” är en annan ledartyp som<br />
också identifierades i de klassiska ledarstilsstudierna.<br />
Det är en chef vars starkaste drivkraft<br />
är att bli omtyckt och populär, i litteraturen<br />
bland annat kallad ”nice guy type<br />
leader”. Man skulle kunna tro att detta är<br />
chefer som genom sin starka inriktning på<br />
medarbetarna och sina relationer till dem<br />
vinner deras förtroende och engagemang<br />
och därigenom är i alla avseenden framgångsrika<br />
som chefer. Så är det inte. De har i<br />
synnerhet framstått som dåliga chefer ur effektivitetssynpunkt,<br />
eftersom uppgiften och<br />
verksamheten som sådan inte är ett fokuserat<br />
mål för dem.<br />
Dessutom har det visat sig, att ”kompischeferna”<br />
inte alltid blir så populära och<br />
omtyckta av sina underställda som de ständigt<br />
strävar efter. De talar inte alltid klarspråk<br />
i kritiska situationer. Medarbetarna<br />
beskriver dem vanligen som ”bussiga”,<br />
”hyggliga prickar” och liknande men också<br />
som en aning ”blöta” och opålitliga.<br />
”Idékläckarna” är kreativa personer, som<br />
har många och skiftande idéer om förändringar<br />
i arbetet, vilka de sprider omkring sig.<br />
Koncentration och uthållighet för att planera<br />
och genomföra idéer brister dock. Gårdagens<br />
idé gäller inte i dag. Därför tenderar de<br />
att skapa stress hos medarbetarna. Dessa<br />
kreativa personer gör bättre insatser som<br />
medlemmar i utvecklingsprojekt än som<br />
chefer.<br />
”Lagom-chefer” är genomsnittliga i alla<br />
tre ledarstilsvariablerna. De saknar en tydlig<br />
ledarprofil. De har i andra sammanhang karakteriserats<br />
som ”middle-of-the-road managers”.<br />
De utmärker sig inte i något avseende,<br />
varken vad gäller prestationer eller<br />
medarbetarnas trivsel och motivation.<br />
”Förvaltare” är chefer som driver verksamheten<br />
så som den är och vanligen med<br />
framgång. De är inte inställda på att förändra<br />
eller utveckla, brukar betraktas som den<br />
traditionella ledartypen, som strukturerar<br />
och tydliggör uppgifter, rollförväntningar<br />
och belöningsmöjligheter för medarbetarna.<br />
Deras ledarskap har tydliga inslag av det<br />
som beskrivits som ”transactional leader-<br />
6 PsykologTidningen 9/02
TECKNING: GUNILLA KVARNSTRÖM<br />
Kvinnliga ”entreprenörer” är en grupp chefer som arbetar i motlut. Chefer med hög förändringsorientering<br />
i etablerade organisationer brukar göra det vare sig de är män eller kvinnor.<br />
Kvinnliga entreprenörer möts dessutom av fördomar mot kvinnor som chefer, vilket gör att<br />
de utsätts för stora påfrestningar i sitt arbete.<br />
ship” (Burns 1978, Bass 1985).<br />
”Entreprenörer” är chefer som genomdriver<br />
egna på förhand genomtänkta idéer,<br />
de planerar och verkställer i snabb takt och<br />
med stor energi. De agerar vanligen auktoritärt<br />
och har i sin ambition och iver att genomföra<br />
projekten inget större utrymme för<br />
medarbetarnas synpunkter och önskemål.<br />
Detta ledarskap är en tillgång, när det gäller<br />
initierandet och startandet av nya verksamheter,<br />
men det stöter ofta på motstånd och<br />
konflikter i organisationen och det leder lätt<br />
till svårigheter med medarbetarnas motivation<br />
och engagemang (Ekvall & Arvonen<br />
1994).<br />
Oväntad skillnad<br />
En exceptionell skillnad mellan kvinnor och<br />
män framträder i undersökningen: Av de 14<br />
”entreprenörerna” är 13 kvinnor och endast<br />
en man, vilket kan vara förbryllande. Begreppet<br />
”entreprenör” förknippas vanligen<br />
med företagsstartare och företagsägare och<br />
sannolikt tänker många snarare på män än<br />
på kvinnor i sådana roller. För att förstå den<br />
oväntade skillnad som finns i den studerade<br />
chefsgruppen måste man ta hänsyn till den<br />
typ av organisationer som cheferna verkar i.<br />
Det är inte företagsstartare eller företagsägare<br />
som studerats utan chefer i etablerade<br />
organisationer, varav de två största är offentliga<br />
verksamheter. Den ledarstil som<br />
karakteriserats som ”entreprenöriell” före-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
kommer emellertid också i etablerade organisationer<br />
och strukturer (Ekvall & Arvonen<br />
1994), men förutsättningarna i form av<br />
verksamhetsinriktning, traditioner, personalsammansättning<br />
med mera är givetvis<br />
annorlunda där än i unga nystartade företag<br />
eller familjeföretag.<br />
I Folktandvården Stockholm fanns vid<br />
tiden för undersökningen inga manliga chefer<br />
med starka intressen och läggning för<br />
verksamhetsutveckling. Manliga tandläkare<br />
med entreprenörsmotivation startar egna<br />
kliniker. Kvinnliga tandläkare gör det inte i<br />
samma omfattning, antagligen till en del på<br />
grund av den större arbetsbördan för hem<br />
och barn. Därför fanns ett antal ”entreprenörer”<br />
bland de kvinnliga klinikcheferna.<br />
Inom Arbetsmarknadsverket hade man<br />
under en tioårsperiod satsat på att höja andelen<br />
kvinnor i chefsbefattning och man hade<br />
då sökt efter och befordrat kvinnliga handläggare,<br />
som bedömdes vara förändringsinriktade<br />
och drivande.<br />
Att ”entreprenörerna” i den studerade<br />
chefsgruppen till 93 procent består av kvinnor<br />
är således på intet sätt ett tecken på att<br />
denna ledarstil är typiskt kvinnlig.<br />
Inte heller kan den andra tydliga snedfördelningen<br />
mellan könsgrupperna, som gäller<br />
”lagom-cheferna” tolkas som en indikation<br />
på ett generellt fenomen. Det är ju en liten<br />
grupp det gäller. En rimlig hypotes kan<br />
emellertid vara att de sju kvinnliga ”lagom-<br />
cheferna” är försiktiga ”allround-chefer”,<br />
som har personlig läggning och kompetens<br />
som sådana, men som håller igen och inte<br />
spelar ut hela sitt register. Den lilla gruppen<br />
”idékläckare”, 3 män och 4 kvinnor, är speciell<br />
därför att samtliga tillhör Arbetsmarknadsverket.<br />
Ledartyp-stress-arbetsklimat<br />
Vilka svårigheter och stressmoment upplever<br />
då de olika ledartyperna i sitt chefsjobb,<br />
hur hanterar de sin stress och vilka konsekvenser<br />
får ledarskapet?<br />
Bland ”allround-cheferna” (30 kvinnor,<br />
33 män) framträder påtagliga könsskillnader<br />
inom stressområdet. De kvinnliga cheferna<br />
upplever fler stressorer starkt och uppvisar<br />
betydligt mera av psykosomatiska besvär.<br />
Det finns också skillnader ifråga om<br />
stresshantering; kvinnorna reagerar starkare<br />
känslomässigt på stressen och använder mera<br />
båda passiva och aktiva copingstrategier<br />
än männen. Hos dessa chefer finns de bästa<br />
arbetsklimaten och medarbetarnas trivsel är<br />
mycket hög. Det finns heller inga signifikanta<br />
skillnader mellan kvinnliga och manliga<br />
chefer på dessa områden.<br />
”Allround-cheferna” får den bästa bedömningen<br />
av alla ledartyperna vad gäller<br />
deras betydelse för verksamheten. De är<br />
också den av medarbetare mest uppskattade<br />
ledartypen. Inga könsskillnader finns i bedömningarna,<br />
medelvärdena är i stort sett<br />
identiska för kvinnliga och manliga ”allround-chefer”.<br />
”Trädgårdsmästargruppen” (17 kvinnor,<br />
13 män) framstår som i stora drag oproblematisk<br />
ur stressynpunkt. Den tydligaste<br />
copingstrategin hos dessa chefer är att ”försöka<br />
ta det med humor”. Inga signifikanta<br />
könsskillnader framkommer. Ett tydligt kreativt<br />
arbetsklimat råder hos både kvinnliga<br />
och manliga chefer i denna grupp; de får<br />
höga värden när det gäller frihet, idéstöd,<br />
livfullhet, debatt och risktagande. I popularitetsbedömningen<br />
får de höga värden. Ur<br />
verksamhetens synpunkt bedöms de som<br />
tämligen bra chefer. Inga könsskillnader<br />
syns.<br />
”Vaga chefer” (13 kvinnor, 9 män) uppger<br />
svårigheter med att fungera som arbetsledare.<br />
De trivs inte särskilt väl med medarbetarna<br />
och har de sämsta avdelningsklimaten<br />
av alla chefstyperna. Också bland medarbetarna<br />
är trivseln sämre. De får dåliga bedömningar<br />
vad gäller verksamheten och är<br />
inte särskilt populära. Undersökningen visar<br />
inga signifikanta skillnader mellan de<br />
kvinnliga och manliga cheferna.<br />
”Förvaltare” (12 kvinnor, 10 män) uppvisar<br />
stress i tre avseenden: De upplever sig ha<br />
för stort ansvar, svårt att delegera och svårt<br />
för att stå i blickpunkten. Denna chefsgrupp<br />
har mest psykosomatiska besvär av alla. En<br />
framträdande copingstrategi är att dra sig<br />
tillbaka.<br />
Arbetsklimatet med dessa chefer är genomsnittlig<br />
utom när det gäller risktagande<br />
och konflikter, där de får låga värden. Medarbetarnas<br />
trivsel är något över genomsnittet<br />
jämfört med de övriga grupperna.”Förval-<br />
7
tarna” bedöms av medarbetarna som tämligen<br />
bra chefer ur verksamhetens synpunkt<br />
och popularitetsbedömningarna ligger på<br />
motsvarande nivå. Inga tydliga könsskillnader<br />
framkommer i något avseende.<br />
Stressad chef<br />
”Entreprenörerna” (13 kvinnor, 1 man) upplever<br />
mycket stress med sociala relationer,<br />
främst i förhållande till medarbetare, men<br />
också i form av dåligt stöd från kolleger. De<br />
uppger också mera övertidsarbete än övriga<br />
chefer och upplever arbetet med hem och<br />
hushåll som mera stressande, men uppger<br />
sig trots detta vara något så när förskonade<br />
från psykosomatiska besvär. Klimatet är<br />
tämligen dåligt hos dessa chefer, särskilt när<br />
det gäller dimensionerna tillit och lekfullhet.<br />
Konfliktnivån är ganska hög, vilket är<br />
vanligt hos chefer med denna ledarstil.<br />
Medarbetarna ger denna chefsgrupp tämligen<br />
bra bedömningar med hänsyn till verksamheten,<br />
men de är mindre omtyckta.<br />
”Kompischeferna” (3 kvinnor, 7 män)<br />
uppger som enda tydliga stressor svårigheter<br />
med att avskeda medarbetare. Deras dominerande<br />
copingstrategi är att lägga band<br />
på sig och inte visa vad man känner. Arbetsklimatet<br />
och medarbetarnas trivsel är<br />
genomsnittligt hos dessa chefer. De är ganska<br />
omtyckta av medarbetarna, men bedömningen<br />
av deras värde ur verksamhetens<br />
synpunkt är under genomsnittet för övriga<br />
chefer.<br />
”Byråkrater”, (7 kvinnor, 4 män) upplever<br />
en hel del stress i arbetet och med chefsrollen.<br />
De hanterar sin stress med ilska och<br />
öppen irritation och har mera sömnsvårigheter<br />
än övriga chefer. Arbetsklimatet hos<br />
dessa chefer är påtagligt sämre än genomsnittet,<br />
men trivseln hos medarbetarna trots<br />
det inte avvikande. Också bedömningarna<br />
av deras betydelse för verksamheten och deras<br />
popularitet är genomsnittliga.<br />
”Idékläckarna” (4 kvinnor, 3 män) beskriver<br />
sig som problemfria ur stressynpunkt.<br />
De uppger emellertid höga värden på<br />
ett antal copingmekanismer, som uppenbarligen<br />
fungerar. Varken klimatdimensioner<br />
eller medarbetarnas trivsel avviker från genomsnittet.<br />
Bedömningarna av deras betydelse<br />
för verksamheten och hur omtyckta de<br />
är ligger lågt.<br />
”Lagom-chefer” (7 kvinnor) är en problemfri<br />
grupp ur stressynpunkt. De upplever<br />
gott socialt stöd och deras sätt att hantera<br />
stress är att söka stöd från andra – chefer,<br />
kolleger och vänner. De uppvisar genomsnittliga<br />
värden vad gäller arbetsklimatet<br />
och medarbetarnas trivsel liksom när det<br />
gäller medarbetarnas bedömningar rörande<br />
verksamhet och popularitet.<br />
Kvinnliga och manliga chefer<br />
Forskningsmaterialet omfattar 106 kvinnor<br />
och 80 män, vilket ger möjlighet till könsjämförelser<br />
i de ledarstilsgrupper som omfattar<br />
många chefer och där det finns en något<br />
så när jämn könsfördelning. Könsfördelningarna<br />
i sig inom varje ledartypsgrupp<br />
går det dock inte att dra några generella<br />
FOTO: ROLF HÖJER<br />
slutsatser ifrån beträffande eventuella skillnader<br />
mellan kvinnliga och manliga chefers<br />
preferenser för den ena eller andra ledarstilen,<br />
eftersom skiftande organisatoriska förhållanden<br />
spelat stor roll för vilka som blivit<br />
utsedda till chefer.<br />
Däremot kan vi belysa likheter och olikheter<br />
mellan könen inom ledarstilsgrupperna<br />
ifråga om stress, klimat, medarbetarnas<br />
trivsel och deras bedömningar av cheferna.<br />
Jämförelser är möjliga att göra för ”vaga<br />
chefer”, ”förvaltare”, ”trädgårdsmästare”<br />
och ”allround-chefer”.<br />
Bland ”allroundcheferna”, som är de<br />
mest uppskattade av alla ledartyperna, upplever<br />
de kvinnliga cheferna flera och starkare<br />
stressmoment, framför allt med strukturer<br />
och regelsystem i organisationen. De känner<br />
av stora brister i kommunikationen. De stöter<br />
på outtalade, informella spelregler och<br />
formella regler upplevs i många fall som<br />
hinder, som tvingar dem att fatta beslut som<br />
är riktiga enligt regelboken, men som inte<br />
stämmer med egna bedömningar och värderingar.<br />
De upplever också mera tidspress i arbetet<br />
och belastning med hem och hushållsarbete.<br />
De kvinnliga allroundchefernas sätt att<br />
reagera på stress och hantera den är aktivare<br />
och känslomässigt starkare. De tar itu med<br />
stressorsakerna, även om det innebär obehag.<br />
De pratar igenom problemen med vänner<br />
och arbetskamrater. De visar öppet sin<br />
irritation, blir arga och ledsna.<br />
De manliga allroundcheferna rapporterar<br />
dessa stressreaktioner och copingbeteenden<br />
i avsevärt mindre utsträckning.Vidare framkommer<br />
att kvinnorna har mera psykosomatiska<br />
besvär såsom sömnsvårigheter och<br />
smärtor.<br />
När det gäller chefsgrupperna ”vaga chefer”,<br />
”förvaltare” och ”trädgårdsmästare”<br />
består skillnaden mellan manliga och kvinnliga<br />
chefer närmast i att kvinnorna uppger i<br />
genomsnitt 4–6 timmar mer hem- och hushållsarbete<br />
i veckan än männen. De manliga<br />
”förvaltarna” arbetar också i genomsnitt<br />
drygt 8 timmar mer övertid i veckan än sina<br />
kvinnliga kolleger.<br />
I övriga avseenden skiljer sig de kvinnliga<br />
cheferna i dessa chefsgrupper inte signifikant<br />
från de manliga.<br />
Marianne Frankenhaeuser och Göran Ekvall<br />
har forskat om ledarstil och stress hos<br />
kvinnliga och manliga chefer och hur dessa<br />
variabler påverkar arbetsklimat och attityder<br />
till chefen.<br />
Eftersom gruppen ”entreprenörer” består<br />
av 13 kvinnor och endast en man är inga<br />
könsjämförelser inom gruppen meningsfulla.<br />
Vi har i stället valt att i en separat analys<br />
jämföra de 13 kvinnorna med andra ledartyper<br />
som har hög förändringsorientering i sin<br />
ledarstil, dels kvinnliga, dels manliga, nämligen<br />
”idékläckare”, ”trädgårdsmästare” och<br />
”allround-chefer”, vilka här benämns övriga<br />
”förändringsledare”.<br />
Ledarskap i motlut<br />
De kvinnliga ”entreprenörerna” skiljer sig<br />
från övriga kvinnliga ”förändringsledare”<br />
genom att de arbetar mer övertid och upplever<br />
mer relationsstress, genom sämre arbetsklimat<br />
och sämre trivsel bland medarbetarna.<br />
De är mindre omtyckta och bedöms<br />
som sämre ur verksamhetssynpunkt. Från<br />
övriga manliga förändringsledare skiljer sig<br />
de kvinnliga entreprenörerna utöver ovanstående<br />
skillnader genom att de upplever<br />
sämre socialt stöd och starkare organisatoriska<br />
och ”kulturella ” hinder i sitt arbete.<br />
De upplever sitt kön som ett hinder och uppvisar<br />
mer typ-A beteende, mer psykosomatiska<br />
besvär och starkare copingbeteende.<br />
Kvinnliga ”entreprenörer” utgör en grupp<br />
chefer, som arbetar i motlut. Det gör vanligen<br />
chefer med denna läggning och ledarstil<br />
i etablerade strukturer, oberoende av om de<br />
är kvinnor eller män. Mot bakgrund av detta<br />
och att kvinnliga chefer i allmänhet tenderar<br />
att mötas av skepsis på grund av fördomar<br />
mot kvinnor som chefer, kan man anta att<br />
kvinnliga ”entreprenörer” har speciella problem<br />
och utsätts för stora påfrestningar i sin<br />
iver att driva igenom förändringar i etablerade<br />
organisationer. Resultaten från denna<br />
kvinnliga chefsgrupp talar i denna riktning.<br />
Ledarstilen<br />
Resultaten understryker ledarstilens betydelse,<br />
det vill säga chefens personliga sätt<br />
att förhålla sig till medarbetare och verksamhet<br />
när det gäller uppdraget att föra<br />
verksamheten till måluppfyllelse. Tidigare<br />
har forskningen om ledarstilar och om stress<br />
hos chefer, varit åtskilda forskningsfält. I<br />
denna studie har dessa två forskningsområden<br />
förts samman och man har då kunnat påvisa<br />
att det finns ett samband mellan ledarstil<br />
och chefernas stressupplevelser och<br />
stresshantering och att detta i sin tur hänger<br />
samman med arbetsklimatet, medarbetarnas<br />
trivsel och chefens inflytande på verksamhetens<br />
resultat.<br />
Resultatet ger indikationer om att ledarstilen<br />
spelar stor roll för vilka chefer som<br />
stöter på speciella svårigheter därför att de<br />
är kvinnor, nämligen de som förenar stark<br />
förändringsinriktning med stark inriktning<br />
på uppgift och struktur, det vill säga kvinnliga<br />
”entreprenörer” och ”allround-chefer”.<br />
Däremot inte ”trädgårdsmästarna” som förenar<br />
förändringsinriktning med person- och<br />
relationsinriktning. ■<br />
Göran Ekvall<br />
Rapporten i sin helhet (11 sidor) inklusive referenslista<br />
kan erhållas kostnadsfritt genom Göran Ekvall,<br />
fax 08-37 57 63, e-post: goran.ekvall@telia.com<br />
8 PsykologTidningen 9/02<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN
Lönekampen<br />
hårdnar bland<br />
Stockholms<br />
BUP-psykologer<br />
Det började för ganska precis ett år sedan.<br />
För första gången någonsin gjorde BUP-personalen<br />
i Stockholm gemensam sak. I skrivelser, upprop,<br />
anmälningar och på presskonferenser påtalade de sin<br />
oro och sitt missnöje över den rådande situationen<br />
inom den barnpsykiatriska vården.<br />
Nu går kampen vidare och för psykologerna<br />
inom BUP har det inneburit att de kanaliserat sitt<br />
missnöje till de alldeles för låga lönerna.<br />
Styrelsen för BUP-psykologernas arbetsplatsförening<br />
har i ett brev till divisionschef<br />
Olav Bengtsson påtalat<br />
de stora skillnaderna mellan psykologernas<br />
och andra motsvarande yrkeskategoriers<br />
löner. Det finns gränser för vår goda<br />
vilja, påpekar de i brevet och visar hur det<br />
till exempel skiljer 4 000 kronor eller mer i<br />
lön mellan en BUP-psykolog och en läkare<br />
utan specialistkompetens. När det gäller<br />
psykologer och läkare med specialistkompetens<br />
blir skillnaden ännu större.<br />
I brevet kräver arbetsplatsföreningen ett<br />
kraftigt lönepåslag för att nå upp till samma<br />
nivå som specialistläkare och Samhällsmedicins<br />
doktorerade psykologer. För det är<br />
inte bara andra yrkeskategorier som BUPpsykologerna<br />
ser sig lönemässigt underlägsna<br />
utan också psykologer inom andra verksamhetsområden.<br />
Den psykolog som blir<br />
anställd inom Stockholms kommun får bättre<br />
betalt än en landstingsanställd. Liksom<br />
den som valt Samhällsmedicin i stället för<br />
BUP. Som nylegitimerad psykolog har man<br />
också paradoxalt nog större möjlighet att<br />
hamna högre upp på lönestegen.<br />
Ändra spelreglerna!<br />
– Vi i arbetsplatsföreningens styrelse kom<br />
fram till att man måste ändra spelreglerna<br />
för hur våra löner sätts. I höstas började vi<br />
tala om att vi skulle ha någon form av lobbyverksamhet.<br />
De fackliga förhandlarna gör ju<br />
sitt jobb, men vi tänkte att man måste agera<br />
från flera håll samtidigt, säger arbetsplats-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
föreningens ordförande Fredrik Lecerof.<br />
Ett sätt att agera blev sålunda att skriva ett<br />
brev till Olav Bengtsson som föreningens<br />
styrelseledamöter lämnade över i samband<br />
med ett möte i början av mars mellan föreningen<br />
och divisionschefen.<br />
I brevet ställer psykologerna höga krav<br />
och en rad retoriska frågor: Vill arbetsgivaren<br />
att BUP-psykologerna ska tvingas byta<br />
jobb, övergå i privat verksamhet, starta uthyrningsföretag,<br />
vända sig till massmedia<br />
och politiker, undrar de. Något svar på vad<br />
Olav Bengtsson tycker om deras krav och<br />
vilka svar han skulle lämna på deras frågor<br />
fick inte föreningen vid mötet.<br />
– Men han medgav att det är ett problem<br />
att lönerna är låga på BUP jämfört med<br />
landstinget i övrigt, berättar Fredrik Lecerof.<br />
Olav Bengtsson vill inte heller uttala sig<br />
för Psykologtidningen: ”Eftersom vi befinner<br />
oss i strandad förhandling avböjer jag att<br />
kommentera pågående aktivitet”, säger han.<br />
Men Fredrik Lecerof är trots bristen på svar<br />
ändå ganska nöjd med mötet. När föreningens<br />
styrelse kom till mötet började de med<br />
att förklara att de inte ville ha någon dialog<br />
utan en envägskommunikation. Ett något<br />
ovanligt sätt, särskilt för psykologer kan<br />
man tycka, att öppna ett möte.<br />
– Det gäller att ha en taktik. Vi vet att<br />
Olav Bengtsson kan tala för sig och vi ville<br />
att han skulle lyssna på oss! När vi hade sagt<br />
vårt kunde vi diskutera lite. Och det gjorde<br />
vi. Jag tycker Olav Bengtsson mottog oss<br />
– Vi möter samma<br />
argument på<br />
varje nivå, alla har<br />
sin budget att<br />
hålla sig till, säger<br />
Fredrik Lecerof,<br />
ordförande för<br />
BUP-psykologernas<br />
arbetsplatsförening,<br />
som fått nog av<br />
ökad arbetsbörda<br />
och låga löner.<br />
bra. Han hade förstås mycket att säga om<br />
varför det är som det är, men han lyssnade i<br />
alla fall. Vad som händer sedan om han gör<br />
något åt situationen, återstår att se, säger<br />
Fredrik Lecerof.<br />
Beställarna har pengarna<br />
Fredrik Lecerof påpekar att det är viktigt att<br />
minnas att Olav Bengtsson inte kan hållas<br />
ensam ansvarig för att BUP-psykologernas<br />
löner ligger så lågt.<br />
– Det har de gjort sedan långt före hans<br />
tid. Och kanske är divisionschefen inte rätt<br />
person att rikta sitt missnöje mot. Egentligen<br />
skulle vi ju förhandla även med beställarna,<br />
det är ju de som har pengarna, men det<br />
går inte. De vill inte prata löner. De vill köpa<br />
sjukvård. ”Vi är bara beställare”, menar de.<br />
Olav Bengtsson var också noga med att<br />
påpeka att han inte får föra några som helst<br />
parallella löneförhandlingar. Och det var<br />
inte heller meningen.<br />
– Förhandlingarna sköter Kjell Lindqvist<br />
och Anders Wahlquist åt oss. Det vi gjorde<br />
var att försöka göra tydligt för ledningen hur<br />
missnöjda vi psykologer inom BUP är. Och<br />
någonstans måste man rikta sin kritik. Vi<br />
möter samma argument på varje nivå. Om<br />
jag går till enhetschefen svarar hon/han att,<br />
jag har min budget som jag måste hålla mig<br />
till. Går jag till verksamhetschefen får jag<br />
samma svar. De säger också att de inte vågar<br />
skapa några farliga prejudikat, berättar<br />
Fredrik Lecerof.<br />
Brevet som styrelsen överlämnade håller<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
9
– För oss gäller det att med en dåres envishet<br />
hävda våra ståndpunkter, fastslår Kjell Lindqvist,<br />
förhandlingsansvarig inom Landstingskretsen,<br />
Stockholm.<br />
en tuff ton, med rejäla krav som de 12 000<br />
kronorna i lönepåslag för specialisterna.<br />
– Men man bör inte fästa så stor vikt vid<br />
detaljerna i brevet. Det viktiga var att vi<br />
gjorde något snabbt, att vi på det här viset<br />
gjorde vårt missnöje tydligt eftersom det<br />
minskar lusten att arbeta, säger Fredrik och<br />
får stöd i sina tankar av Kjell Lindqvist, förhandlingsansvarig<br />
för Landstingskretsen,<br />
Stockholm.<br />
– Lönen handlar inte bara om materiella<br />
värden, om att kunna köpa fler saker. Den är<br />
också en viktig del av arbetsmiljön. Lönen<br />
är ett sätt för arbetsgivarna att visa hur de<br />
värderar arbetsinsatsen. Den är ett sätt för<br />
arbetsgivaren att uttrycka sin uppskattning.<br />
Många psykologer inom BUP går omkring<br />
med känslan av att vara viktiga och oviktiga<br />
på samma gång. De vet att de är oerhört viktiga<br />
för sina klienter och samtidigt får de<br />
inte något erkännande för det de gör. De<br />
upplever en sorts existentiell stress, tror<br />
Kjell Lindqvist.<br />
En psykolog i spagat<br />
Han målar upp bilden av en psykolog som<br />
utför akrobatiska övningar i sina försök att<br />
förhålla sig åt två håll samtidigt. Åt ena<br />
hållet resursbristen och åt det andra yrkesambitionerna:<br />
– Resultatet blir en psykolog som hamnar<br />
i spagat och får väldigt svårt att ta sig upp<br />
igen.<br />
Kjell Lindqvist hyser full förståelse för<br />
BUP-psykologernas parallella lönekamp<br />
och ser inte heller att den skulle föra med sig<br />
några som helst problem.<br />
– Det är helt naturligt att medlemmarna<br />
säger vad de tycker. Jag förstår att de här<br />
missnöjesyttringarna äger rum.<br />
10 april återupptogs de i vecka 7 strandade<br />
löneförhandlingarna. Nu på lokal nivå,<br />
det vill säga facket förhandlar med landstingskontoret,<br />
som Kjell Lindqvist beskriver<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
som landstingsstyrelsens förvaltning. Sker<br />
ingen överenskommelse där heller återstår<br />
centrala förhandlingar direkt med Landstingsförbundet.<br />
Redan i förvaltningsförhandlingen var<br />
parterna tidigt överens om att det saknades<br />
förutsättningar för en uppgörelse. Vad som<br />
ska till för att förbättra förutsättningarna är<br />
svårt att säga. Vad har facket för strategiska<br />
framtidsplaner?<br />
– Vi måste ändra spelreglerna för hur<br />
våra löner sätts. Det kräver att vi agerar på<br />
flera håll samtidigt och att inte bara styrelsen<br />
är aktiv. Några medlemmar har varit<br />
mycket initiativrika och författat skrivelser<br />
till chefer och kolleger. Vi i styrelsen har<br />
startat ett upprop med namninsamling riktat<br />
till politiker i landstinget och övervägar att<br />
kontakta massmedia. Nästa steg blir att samla<br />
alla medlemmar till ett möte på arbetstid<br />
för att informera om vad som har gjorts och<br />
diskutera hur vi ska gå vidare, säger Fredrik<br />
Lecerof.<br />
När det gäller fackets möjligheter att lägga<br />
tyngd bakom sina krav, verkar det mest<br />
vara en fråga om uthållighet.<br />
– Vi har ett löneavtal som löper fram till<br />
2005. Fram till dess ska det varje år föras<br />
revisionsförhandlingar och under den här tiden<br />
råder fredsplikt. Så för min del är tanken<br />
på strejk helt utesluten, konstaterar Kjell<br />
Lindqvist. Vad vi kämpar för är att få accept<br />
för en annan strukturell inplacering i löneligan,<br />
en uppgradering. För oss gäller det att<br />
i de fortsatta förhandlingarna, med en dåres<br />
envishet hävda våra ståndpunkter. På det<br />
hela taget kan man säga att envisast vinner,<br />
avslutar Kjell Lindqvist.<br />
Vid pressläggning den 18 april har drygt<br />
hälften av alla Stockholms BUP-psykologer<br />
(omkring 130) samlats till det arbetstidsförlagda<br />
möte, som arbetsplatsföreningen för<br />
BUP-psykologerna anordnat i ABF-huset<br />
torsdagen den 18 april.<br />
– Tiden var särskilt utvald för att de flesta<br />
enheter har konferenstid då.<br />
Samtidigt som det märktes att psykologerna<br />
var borta drabbades så få klienter som<br />
möjligt, förklarar Fredrik Lecerof.<br />
Syftet med mötet var att informera medlemmarna<br />
om läget i förhandlingarna.<br />
– Men vi ville också genom att vara frånvarande<br />
på arbetstid manifestera för arbetsgivarna<br />
att vi är starka, missnöjda och enade,<br />
säger han.<br />
Vid mötet hölls också intensiva diskussioner<br />
i smågrupper om hur psykologerna<br />
ska arbeta vidare. Mötet enades bland annat<br />
om begära gruppvisa lönesamtal hos verksamhetscheferna.<br />
Ett pressmeddelande antogs<br />
också.<br />
– Mötet kändes som en framgång och jag<br />
tror att både vi i styrelsen och de medlemmar<br />
som var där känner ökad kraft att arbeta<br />
för att göra något åt lönerna och åt situationen<br />
på BUP. ■<br />
Helene Lumholdt<br />
Frilansjournalist<br />
För två år sen, när jag för första<br />
gången såg dokumentärfilmen om<br />
Fadime på TV, fastnade jag främst<br />
för att Fadimes lärare uppmuntrat henne<br />
att polisanmäla mordhoten från pappan<br />
och brodern. Jag minns hur jag upprördes<br />
över det visserligen rättrådiga men<br />
naivt svenska i att uppmana till en<br />
offentlig strid för universella rättigheter,<br />
som kunde komma att kosta Fadime,<br />
men knappast läraren, livet. Så blev det<br />
också.<br />
Kvällen efter hedersmordet sändes filmen<br />
i repris. Denna gång såg jag något<br />
annat. Först Fadimes advokat, som gav<br />
uttryck för samma oro som jag själv<br />
känt. Men främst det jag uppfattade som<br />
Fadimes medvetna förvissning om att<br />
hon skulle komma att offras i denna<br />
kamp på liv och död. Ingen visste bättre<br />
än hon att pappans förlorade heder skulle<br />
innebära hennes förlorade liv.<br />
Fadimes martyrskap har dragit korken<br />
ur flaskan på en tabubelagd verklighet<br />
och öppnat upp för en seriös debatt om<br />
hedersmord, som på sikt kommer att<br />
hjälpa utsatta invandrartjejer i Sverige.<br />
Den har också gett eko internationellt. I<br />
irakiska Kurdistan föreslås nu höjt straff<br />
för hedersmord och Pelas pappa, som<br />
väntar ett livstids fängelsestraff om han<br />
återvänder till Sverige, rapporteras inte<br />
längre kunna visa sig fritt på gatorna i<br />
Dehuk. Massmedias gigantiska folkbildningsarbete<br />
har gett oss alla bättre kunskap<br />
om den svåra exilprocessen: hur ett<br />
hedersmord skiljer sig från andra kvinnomord<br />
(genom hela släktens stöd),<br />
skamkultur från skuldkultur, stödjande<br />
från destruktiva segregerade livsmiljöer,<br />
kulturellt tjejförtryck från massmedialt<br />
(är det värre att tvingas bära sjal än visa<br />
naveln?), invandrarmäns oförmåga att<br />
leva upp till sina skyldigheter kontra det<br />
svenska samhällets oförmåga att ge alla<br />
lika möjligheter.<br />
Det kulturellt specifika kvinnoförtrycket<br />
har i debatten lyfts fram och polariserats<br />
mot det patriarkalt universella.<br />
Båda perspektiven är givetvis giltiga,<br />
men utan ”kulturella glasögon” blir inte<br />
invandrartjejernas särskilda utsatthet<br />
synlig. När 15-åriga Sara mördades på<br />
10 PsykologTidningen 9/02
Kan man förhandla<br />
om hedern?<br />
öppen gata i Umeå 1996 var det bara en<br />
samhällsdebattör, Jésus Alcalá, som lyfte<br />
fram hedersmotivet och dessutom påvisade<br />
hur traditionella, hierarkiska familjestrukturer<br />
tvingat familjens yngsta pojkar att utföra<br />
det smutsiga jobbet.<br />
Efter Sara-mordet uppstod befogad nervositet<br />
när flera unga invandrartjejer dök<br />
upp på socialkontoret i Umeå och bad om<br />
hjälp att bli omhändertagna på grund av<br />
upplevd ofrihet och misshandel av sina fäder.<br />
Det ledde till ett nära samarbete mellan<br />
socialtjänsten och BUP för att hitta nya sätt<br />
att möta både flickornas behov av ökad frihet<br />
och i värsta fall skydd och föräldrarnas<br />
behov av att kunna fungera som föräldrar<br />
också i Sverige.<br />
’’<br />
Utan ”kulturella”<br />
glasögon blir<br />
inte invandrartjejernas<br />
särskilda<br />
utsatthet synlig<br />
’’<br />
Inget ärende har varit det andra likt, men<br />
ofta har det rört sig om smarta och starka tjejer<br />
med en upphöjd, ”prinsesslik” ställning<br />
inom familjen och som därigenom tidigt<br />
kunnat tänja på gränserna för faderns makt.<br />
Det händer att flickan varit omhändertagen<br />
enligt LVU utan att föräldrarna känt till var<br />
dottern befunnit sig, men efter ett par dar har<br />
hon rymt hem igen, av lika delar rädsla och<br />
hemlängtan. Och varje försök till ny utbrytning<br />
har sedan följts av nya hot och repressalier<br />
som utegångsförbud, aga och misshandel.<br />
Så startar en galopperande våldsspiral,<br />
som i värsta fall slutar med hedersmord.<br />
Det är denna destruktiva process,<br />
som vi har försökt bryta genom att förhandla<br />
mellan flickans krav på universella<br />
fri- och rättigheter och pappans försök att<br />
upprätthålla sin heder.<br />
Det är ju inte så svårt att förstå att dessa<br />
kolliderande behov leder till starka känslouttryck<br />
av sällan skådat slag; pappans snab-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
ba kast mellan kärlek, hat, hot och förtvivlan<br />
över flickans ”lögner”, mammans förlorade<br />
heder över att inte ha lyckats fostra sin dotter<br />
till att ha mer ”skam i kroppen” (ett uttryck<br />
som inte var ovanligt under min egen<br />
uppväxt) och flickan, som skakar av rädsla<br />
eller skriker av vanmakt.<br />
Pappan kan uppleva sig tvådubbelt hotad,<br />
inifrån av dottern och utifrån av BUP:s diffusa<br />
välvilja och socialtjänstens yttersta<br />
tvångsmakt. Inte precis något terapeutiskt<br />
drömläge, men genom att socialsekreteraren<br />
alltid finns på plats kan flickan få hjälp med<br />
att våga stå för sin kritik, samtidigt som pappan<br />
inser att staten faktiskt tar flickans anmälan<br />
på allvar.<br />
Och vilken är då flyktingteamets roll<br />
inom BUP? Den kanske kan beskrivas<br />
som att stå värd för förhandlingarna.<br />
Man måste vara orädd, aktiv,<br />
tydlig och pedagogisk i samtalet för att i ord<br />
och bild synliggöra invandrarflickans dagliga<br />
och konfliktfyllda pendlande mellan ursprungskulturen,<br />
den svenska kulturen och<br />
ungdomskulturen. Men föräldrarnas tillit<br />
vinner man först genom värdeneutrala beskrivningar<br />
av olika kulturella livsstilar,<br />
som de kan känna igen sig i. Då lystrar de<br />
till och sitter kvar på stolen. Och gärna bjuder<br />
vi på våra personliga erfarenheter,<br />
ingenting väcker sånt intresse som att höra<br />
om svenskarnas liv!<br />
Sen kan förhandlingarna börja. Man måste<br />
lyssna, lyfta och våga gå i konflikt med<br />
båda parter (”jag förstår, men du får inte hota,<br />
slå, flytta hemifrån”), undvika de stora<br />
värdekonflikterna, förklara, och sjunga de<br />
små kompromissernas lov. Flickans önskan<br />
om att få gå till ungdomsgården bemöts initialt<br />
med pappans ilska och verbala utfrysning:<br />
”stick härifrån, vi vill aldrig mer se<br />
dig, du är inte längre vår dotter!” Men efter<br />
förklaringen att ungdomsgården är en alternativ<br />
träffpunkt till gatan, där det är förbjudet<br />
att röka och dricka och där det dessutom<br />
finns personal lugnar han ner sig och föreslår<br />
två timmars ungdomsgård i utbyte mot<br />
läxläsning varje eftermiddag. Det budet köper<br />
flickan gärna, men vid nästa träff har<br />
hon redan tröttnat på ungdomsgården och<br />
flyttat fram positionerna till ett tjejfika på<br />
stan.<br />
Den här sortens ”hedersterapi” består<br />
av lika blandning strukturell, edukativ<br />
och beteendeorienterad familjeterapi<br />
med många positiva omformuleringar.<br />
Den liknar väl mest funktionell familjeterapi,<br />
men man jobbar med att försvaga i<br />
stället för att förstärka nätverket. Inom hierarkiskt,<br />
traditionella hedersfamiljer måste<br />
dess överstarka sociala nätverk luckras upp.<br />
Det har väl redan framgått att detta jobb<br />
inte är någon dans på rosor. Hedersterapier<br />
är regelbundna och mångåriga, behandlarna<br />
kan inte släppa taget och förlita sig på familjens<br />
”självläkning”. Ibland måste man träffa<br />
tjejerna själva för att lyssna till allvaret i deras<br />
flyktplaner eller skyddsbehov, men dialogen<br />
med föräldrarna får aldrig upphöra.<br />
Utom i sällsynta fall, när vi inte längre kan<br />
se vare sig deras kärlek eller omsorg.<br />
Hur vet man då när man kan sluta? Ja,<br />
aldrig. Men det är väl det som är den kliniska<br />
kompetensen, att kunna avgöra när familjen<br />
har tänjt flickans livsrum så mycket att<br />
hon fått andan tillbaka. Och om hon vare sig<br />
har dykt upp på BUP, akuten eller socialtjänsten<br />
efter några år och skolan rapporterar<br />
om en gladare tjej har vi måhända räddat<br />
ett liv.<br />
Ett liv till vadå, kanske jag frågar mig<br />
som feminist utifrån någon universell<br />
rättighetsteori? Har vi inte bara hjälpt<br />
tjejerna att krympa sitt eget livsutrymme<br />
med hopp om ett mer integrerat liv i framtiden<br />
för sina barnbarn? Men vad har vi, å<br />
andra sidan, för val? I arbetet med unga, utsatta<br />
invandrartjejer måste deras rätt till ett<br />
friare liv alltid vägas mot deras rätt till sin<br />
familj. Fadimes slutgiltiga<br />
öde var ju att hon inte kunde/ville<br />
släppa kontakten<br />
med sin familj. Man kan<br />
aldrig vara principiell i<br />
praktiken, man får alltid<br />
litet skit under naglarna och<br />
den är tyvärr svår att skrubba<br />
bort. ■<br />
Lilian Levin<br />
lilian.levin@epiph.umu.se<br />
11<br />
K<br />
R<br />
Ö<br />
N<br />
I<br />
K<br />
A
V<br />
Ä<br />
R<br />
T<br />
A<br />
T<br />
T<br />
V<br />
E<br />
T<br />
A<br />
”Spelregler”<br />
vid uppsägning<br />
Det händer dessvärre att<br />
en del av våra medlemmar<br />
blir uppsagda. Det är<br />
ofta en besvärlig situation<br />
men det kanske är lite<br />
lättare om man vet vad<br />
som gäller.<br />
Arbetsgivaren kan inte<br />
säga upp en person hur<br />
som helst. Det finns vissa<br />
”spelregler”. Här följer en<br />
kort beskrivning av vad som<br />
gäller. Det skulle ta allt för<br />
mycket utrymme för att ge en<br />
fullständig redovisning så detta<br />
är endast ett observandum. Alla<br />
arbetsgivare följer inte de<br />
regler som gäller så kontakta<br />
ditt lokala fack om det inträffar.<br />
För att en uppsägning ska<br />
vara giltig krävs det att arbetsgivaren<br />
har saklig grund. Om<br />
det är skäligt att arbetsgivaren<br />
ordnar ett annat arbete hos sig,<br />
saknas saklig grund. En uppsägning<br />
kan gälla arbetsbrist<br />
eller personliga skäl. Med arbetsbrist<br />
avses också medelsbrist<br />
vilket är det vanligaste för<br />
våra medlemmar. Det vill säga<br />
det finns en mängd arbetsuppgifter<br />
men det saknas medel för<br />
att ha kvar en person, till exempel<br />
en psykolog.<br />
Det händer också att arbetsgivaren<br />
inte får de uppdrag de<br />
tänkt sig. Därmed får de inte<br />
den ekonomi de räknat med<br />
och har därmed inte råd att ha<br />
kvar samma personalstyrka. De<br />
säger då upp en person på<br />
grund av arbetsbrist.<br />
Personliga skäl<br />
Arbetsgivaren kan också säga<br />
upp en person på grund av personliga<br />
skäl. Eller som det står i<br />
Lagen om Anställnings Skydd<br />
(LAS), ”förhållanden som hänför<br />
sig till arbetstagaren personligen”.<br />
Det krävs starka<br />
skäl för att en person ska kunna<br />
sägas upp av dessa skäl. Det<br />
kan röra sig om till exempel samarbetssvårigheter<br />
eller dåliga<br />
arbetsprestationer.<br />
Om en person exempelvis<br />
stjäl från arbetsgivaren, är det<br />
saklig grund för uppsägning.<br />
När man läser Arbetsdomstolens<br />
domar, kan man konstatera<br />
att enligt den praxis som gäller,<br />
har det stulna värdet inte<br />
någon större betydelse. Det är<br />
inte acceptabelt att stjäla.<br />
’’<br />
En person<br />
som blivit sjuk<br />
ska rehabiliteras,<br />
inte sägas upp<br />
’’<br />
En person som blivit sjuk<br />
ska rehabiliteras, inte sägas<br />
upp. Det kan bland annat gälla<br />
alkoholism, som ibland betraktas<br />
som sjukdom. Arbetsgivaren<br />
har ett ansvar att rehabilitera<br />
den som blivit sjuk. Först när<br />
arbetsgivaren gjort allt som kan<br />
anses rimligt för att någon ska<br />
kunna arbeta, kan det bli aktuellt<br />
med en uppsägning.<br />
Blir en person uppsagd på<br />
grund av personliga skäl, kan<br />
det i regel inte vara omständigheter<br />
som arbetsgivaren känt<br />
till mer än två månader. Arbetsgivaren<br />
kan således inte<br />
hänvisa till att något som de<br />
Eva Karlsson Aldvin<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
känt till har inträffat för till exempel<br />
sex månader sedan. Vid<br />
uppsägning på grund av personliga<br />
skäl, ska arbetsgivaren<br />
lämna varsel till den uppsagdes<br />
fackliga representant.<br />
Arbetsbrist<br />
I de fall arbetsgivaren anser sig<br />
ha arbetsbrist och att saklig<br />
grund föreligger, ska turordning<br />
bestämmas. Huvudregeln<br />
är att den senast anställda får gå<br />
i första hand. Undantag finns<br />
för arbetsplatser med färre än<br />
tio anställda. När turordningskretsen<br />
har fastställs, ska arbetsgivaren<br />
erbjuda omplacering.<br />
Om omplacering inte är<br />
möjligt, kan en person bli uppsagd.<br />
Först när dessa steg, det vill<br />
säga förhandling med den fackliga<br />
organisationen angående<br />
arbetsbrist, turordning och omplacering<br />
genomförts, kan det<br />
bli så att en person får sluta sin<br />
anställning.<br />
Besked om uppsägning<br />
En uppsägning från arbetsgivaren<br />
ska alltid vara skriftlig. I<br />
denna ska arbetsgivaren ange<br />
vad arbetstagaren ska iaktta om<br />
uppsägningen ska förklaras<br />
ogiltlig. Vill man göra det bör<br />
man kontakta sin lokala fackliga<br />
företrädare. Den anställde<br />
kan begära att arbetsgivaren<br />
anger skälen för uppsägningen.<br />
Även detta ska vara skriftligt<br />
om arbetstagaren begär det.<br />
Uppsägningstidens längd<br />
beror på var man är anställd.<br />
Det vanligaste är en månad upp<br />
till sex månader. Blir du uppsagd<br />
och vill ha hjälp, ta kontakt<br />
med din lokala fackliga<br />
organisation. Facket har inte<br />
vetorätt men vi kan se till att<br />
arbetsgivaren följer de regler<br />
som gäller på arbetsmarknaden.<br />
■<br />
Eva Karlsson Aldvin<br />
Ombudsman<br />
Nöjd<br />
med uppgörelse<br />
vid uppsägning<br />
En eftermiddag kommer en<br />
medlem upp på Psykologförbundets<br />
kansli och<br />
bjuder på tårta. På tårtans<br />
banderoll står det:<br />
”Tack Psykologförbundet!”<br />
Medlemmen blev en dag<br />
helt oväntat uppsagd och<br />
vill visa sin tacksamhet över<br />
en god uppgörelse med<br />
arbetsgivaren som<br />
ombudsman Eva Karlsson<br />
Aldvin har hjälpt till med.<br />
Medlemmen var relativt<br />
nyanställd i ett som hon<br />
trodde stabilt företag. Uppsägningen<br />
kom därför helt oväntat.<br />
– Det tog ett tag innan jag förstod<br />
vad som hände. Arbetsgivaren<br />
använde sig av förtal och<br />
ett fult spel. Jag blev både<br />
chockad och stressad av att jag<br />
inte hade kunskap om vilka mina<br />
rättigheter var, berättar medlemmen<br />
under sitt besök på<br />
kansliet.<br />
Hon ringde så småningom<br />
Psykologförbundet och fick<br />
kontakt med Eva Karlsson Aldvin.<br />
Det innebar en stor förändring.<br />
– Det var värdefullt för mig<br />
med stabiliteten här, att det finns<br />
någon som svarar när jag ringer.<br />
Numera säger jag att allt ska gå<br />
via Eva på Psykologförbundet,<br />
och det har varit en stor skillnad<br />
i vad arbetsgivaren erbjuder sedan<br />
Eva kom in i bilden. Tidigare<br />
fick jag inte ens arbetsgivaren<br />
till förhandlingsbordet. En organisation<br />
är starkare än enskilda<br />
individer och har en helt annan<br />
tyngd. Arbetsgivaren är tvingad<br />
av lagen att sätta sig vid förhandlingsbordet<br />
med en facklig<br />
organisation.<br />
Uppgörelsen ger henne tid att<br />
söka nytt arbete, och hon känner<br />
inte längre ett hot mot sin ekonomi.<br />
– Uppgörelsen innebär också<br />
att du har fått kompensation för<br />
obehaget att bli av med din anställning,<br />
tillägger Eva Karlsson<br />
Aldvin. ■<br />
Eva Brita Järnefors<br />
12 PsykologTidningen 9/02
En stor del av den första<br />
dagen vid senaste FS-sammanträdet,<br />
20–21 mars,<br />
ägnades åt att förbereda<br />
Rådskonferensen 27–28<br />
april. Den ersätter den<br />
tidigare ordförandekonferensen<br />
och inträffar de<br />
år det inte är kongress.<br />
Verksamhetsberättelsen<br />
för år 2001 presenterades<br />
och godkändes. En<br />
del positiva tecken vill jag<br />
framhålla: Antalet utbildningsplatser<br />
på psykologutbildningen<br />
överstiger nu 400.<br />
Medlemsantalet har stigit över<br />
7 500 och antalet platsannonser<br />
i Psykologtidningen har<br />
ökat successivt under året.<br />
I verksamhetsplanen för<br />
2002 kommer mycket engagemang<br />
att ägnas åt att effektuera<br />
kongressbeslutet om en ny<br />
medlemsorganisation. Kretsindelningen<br />
kommer efterhand<br />
att ersättas av psykologföreningar.<br />
En arbetsgrupp<br />
med kanslianställda och FSledamöter<br />
arbetar med dessa<br />
frågor. En ”lathund” har utarbetats<br />
för att fungera som ett<br />
stöd vid bildandet av förening-<br />
På nya<br />
jobb<br />
Susanne Bertman vikarierar<br />
för Emily Sillén på Psykolog-<br />
Tjänst.<br />
Susanne är socionom och<br />
journalist och även utbildad mediapedagog.<br />
Hon ska bland annat<br />
arbeta som webredaktör med<br />
hemsidan psykolognet, dit privatpersoner,<br />
företag och organisationer<br />
ska kunna vända sig för<br />
att hitta en lämplig psykolog för<br />
sina behov. På hemsidan ska<br />
småningom också finnas infor-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
ar. Den kommer att presenteras<br />
på hemsidan och i Psykologtidningen<br />
(se sid 15).<br />
En tanke med den nya organisationen<br />
är att tydliggöra<br />
och ta tillvara den lokala<br />
förankringen i den fackliga<br />
processen.<br />
Under år 2002 kommer löne-<br />
och villkorsfrågorna att<br />
vara högst prioriterade. Utifrån<br />
detta organiseras mycket<br />
av arbetet som kansliet och<br />
framför allt förhandlingsavdelningen<br />
gör. Det innebär att<br />
ta kontakter och delta i olika<br />
sammanhang där lönefrågan<br />
diskuteras och bereds på<br />
central nivå. Olika utbildningsinsatser<br />
och stöd till<br />
fackliga förhandlare planeras.<br />
Det är viktigt att snabbt få information<br />
från genomförda<br />
förhandlingar för att analysera<br />
och presentera för oss medlemmar.<br />
Lönebildning är en komplex<br />
fråga med en egen psykologi.<br />
Sveriges psykologförbund<br />
är en part i ett komplicerat<br />
mönster av deltagare på<br />
central och lokal nivå. Den lokala<br />
nivån är där psykologer är<br />
anställda, merparten av löne-<br />
mation om psykologi för allmänheten.<br />
Susanne ansvarar också för<br />
PsykologTjänsts medlemsblad<br />
P S F R Å N F S<br />
Förhandlingspsykologi<br />
– fråga för psykologer?<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
Eva-Lotta Hellgren<br />
bildningen sker där i dag!<br />
Det är viktigt att vi inte upprepar<br />
vår egen roll i denna process.<br />
Många av oss har en ny<br />
förhandlingsomgång i sikte.<br />
Att avstå från att agera här<br />
gynnar oss inte. Vi måste ta<br />
tillvara varje tillfälle att berätta<br />
om vårt arbete och de kunskaper<br />
vi fått genom detta.<br />
Den nya typen av avtal för<br />
kommuner och landsting, där<br />
arbetsgivarna ska tydliggöra<br />
de krav de har och hur de värderar<br />
oss, är en tillgång.<br />
Förhandlingen är ett spel,<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
och svarar på medlemmarnas<br />
frågor 9–11 från måndag till<br />
torsdag, tel 567 06 460.<br />
Ingrid Lindman är nyanställd<br />
på IHPU. Hon är psykolog, psykoterapeut<br />
och arbetar även som<br />
egenföretagare med psykoterapi,<br />
handledning, konsultation<br />
och utbildning.<br />
På IHPU ska hon arrangera<br />
kurser och utbildningar, dels för<br />
psykologer som vill vidareutbilda<br />
sig, men även kurser riktade<br />
till andra målgrupper med behov<br />
av psykologisk kunskap i<br />
sitt arbete. Hon ska bland annat<br />
ägna sig åt att försöka sälja in<br />
IHPU-utbildningar till skolans<br />
personal.<br />
där vi kan förbättra vår skicklighet<br />
att agera. Vid själva förhandlingstillfället<br />
är vi med<br />
om att prissätta oss själva. Hittills<br />
till arbetsgivarnas fördel.<br />
För att ändra på sakernas<br />
tillstånd behöver vi bli mer<br />
tydliga med vad vi gör, varför<br />
och vad det medför. Vid själva<br />
revisionstillfället skapar vi<br />
priset. Mellan tillfällena bereder<br />
vi marken för ökad kunskap<br />
om och nyfikenhet på vår<br />
profession.<br />
Opinionsbildning ges ofta<br />
inte något stort utrymme i vårt<br />
dagliga arbete. Gör vi ett bra<br />
arbete med våra klienter räcker<br />
detta mer än väl. Tyvärr är<br />
det inte de som sätter lönen.<br />
Det är vi delaktiga i själva!<br />
För att kunna ändra de nivåer<br />
vi har i dag till de önskvärda<br />
och eftersträvade krävs att vi<br />
utvecklar och tränar upp vår<br />
förhandlingsförmåga. Det är<br />
inte gjort på en kafferast och<br />
ingen mer än vi själva kommer<br />
att tycka att det är viktigt. Men<br />
det är det – eller hur? ■<br />
Eva-Lotta Hellgren<br />
FS-ledamot<br />
evalotta.hellgren@lane.amv.se<br />
Ingrid kan under våren nås på<br />
tisdagar, tel 08-567 06 446 eller<br />
0709-676 446. ■<br />
13<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN
Palestinska barn drabbas<br />
hårt av konflikten<br />
– Hälften av befolkningen<br />
i de palestinska områdena,<br />
cirka 1,6 miljoner människor,<br />
är barn under 18 år.<br />
Detta uppmärksammas sällan<br />
vid diskussioner kring<br />
situationen i området, säger<br />
Caira Arafat, barnpsykolog<br />
och ansvarig för sekretariatet<br />
för barnfrågor vid den<br />
palestinska myndigheten.<br />
Caira Arafat medverkade vid ett<br />
seminarium om situationen i Mellanöstern<br />
vid Olof Palmes internationella<br />
center den 11 april.<br />
Det är viktigt att i sammanhanget skilja<br />
mellan politik och barns rättigheter, menar<br />
hon. Barnen i Palestina har drabbats hårt;<br />
över 300 av de döda under andra intifadan är<br />
obeväpnade barn. De flesta har dött i sina<br />
hem eller i närheten av hemmet i samband<br />
med israelisk beskjutning. 3000 barn har<br />
skadats, många har fått men för livet. För ett<br />
samhälle som det palestinska, med mycket<br />
begränsade resurser, är det svårt att ta hand<br />
om och vårda dessa barn. Hur mår dessa<br />
barn? Hur ser deras vardag ut och hur hanterar<br />
de situationen?<br />
Enligt Caira Arafat präglas barnens vardag<br />
av fattigdom och av konflikten med<br />
Israel. De flesta har koncentrations- och inlärningssvårigheter<br />
i skolan. Däremot har de<br />
stor militär kunskap på grund hur vardagslivet<br />
ter sig. De kan till exempel skilja mellan<br />
olika israeliska helikoptrar eller pansarvagnar<br />
och även berätta vad den israeliska militären<br />
har för sig. De vet att en helikopter<br />
brukar beskjuta mål från avstånd och att<br />
man därmed kan känna sig ganska trygg om<br />
den är precis ovanför ens huvud. Caira Arafat<br />
menade att detta är psykologiskt begripligt;<br />
barn är duktiga på att anpassa sig till sin<br />
miljö och lär sig snabbt det som behövs för<br />
att överleva.<br />
Oroliga, olyckliga barn<br />
Många av de barn hon träffar är olyckliga,<br />
oroliga och har sömnsvårigheter. De vaknar<br />
mitt i natten och skriker. Dock gråter de sällan,<br />
och visar heller ingen rädsla inför döden;<br />
de har sett döda och skadade med egna<br />
ögon alltför ofta berättar hon. Föräldrarna<br />
försöker minska sina barns oro genom förklaringen<br />
att människor som dör kommer<br />
till en annan och bättre värld. Barn drar så<br />
slutsatsen att döden är en väg ur fattigdom<br />
och de dagliga israeliska trakasserierna.<br />
Överallt i de palestinska områdena, i närheten<br />
av bostadsområden och skolor, finns<br />
israeliska kontrollposteringar så kallade<br />
”checkpoints”. Caira Arafat berättar om hur<br />
de israeliska soldaterna, själva ofta mycket<br />
unga, trakasserar palestinska skolbarn, hur<br />
barnen kissar på sig av rädsla och skräck på<br />
vägen mellan hem och skola. Att skicka barnen<br />
till skolan innebär således ofta ett dilemma<br />
för föräldrarna: Är de tryggast hemma<br />
eller i skolan?<br />
Tio procent av skolorna i palestinska områden<br />
har bombats av israelisk militär. Ska<br />
de följa barnen till skolan för att skydda<br />
dem? Vilket barn ska de i så fall följa, det<br />
yngsta eller det äldsta? Pressen är hård på<br />
föräldrarna, menar Caira Arafat. Många<br />
fungerar inte längre och knäcks av stressen,<br />
arbetslösheten (50 procent) och fattigdomen.<br />
Konsekvensen blir att inte heller hemmet<br />
och föräldrarna kan ge barnen en trygg<br />
bas. Under rådande omständigheter är det<br />
svårt för dessa barn att utvecklas till freds-<br />
Caira Arafat, palestinsk barnpsykolog,<br />
manar till skydd av barnen i den israeliskpalestinska<br />
konflikten.<br />
älskande individer. De har aldrig sett och<br />
upplevt fred.<br />
Det är inte barn som utför de omtalade<br />
självmordsattentaten i Israel. Enligt Caira<br />
Arafat är det ofta unga vuxna, i 20-årsåldern<br />
som utför dessa dåd. Två av de viktiga orsakerna<br />
till att självmordsbombare förekommer<br />
är de hårda livsvillkoren och bristen på<br />
förebilder. För de flesta familjer innebär<br />
självmorden förutom den smärta som förlusten<br />
av ens barn eller nära innebär, även<br />
att familjen blir bokstavligen ruinerad genom<br />
att den israeliska staten ofta svarar med<br />
att bomba familjens bostad. Dessutom förbjuds<br />
familjemedlemmarna att lämna det<br />
palestinska området, vilket är en ekonomisk<br />
katastrof för många som för sin försörjning<br />
är beroende av att kunna lämna dessa områden.<br />
Vad kan göras?<br />
Caira Arafat menar att man utifrån barnkonventionen<br />
omedelbart borde agera för att<br />
skydda de palestinska barnen och deras rättigheter.<br />
Både det palestinska självstyret<br />
och Israel har ratificerat den barnkonvention,<br />
som skrivits under av världens alla nationer<br />
med undantag av USA och Somalia.<br />
Konventionen är konstruerad så att varje<br />
land inte är bara ansvarigt för de egna barnen,<br />
utan även för barn som råkar illa ut i<br />
andra delar av världen.<br />
Således måste också de israeliska barnen<br />
dels skyddas från de direkta effekterna av<br />
konflikten, det vill säga palestinska självmordsbombare,<br />
samt den rädsla dessa skapar<br />
i samhället, men också värnas mot återverkningar<br />
av den destruktivitet och det<br />
våld som israeliska soldater riktar mot palestinier.<br />
Under den första intifadan kunde<br />
israeliska psykologer konstatera att israelers<br />
våld och kriminalitet riktat mot de egna ökade<br />
kraftigt.<br />
Sverige har en viktig ställning och möjlighet<br />
att påverka situationen, då man i den<br />
arbetsgrupp för palestinska flyktingar som<br />
tillsattes i Madrid 1991 fått särskilt ansvar<br />
för arbetet med palestinska barn och ungdomar.<br />
Caira Arafat avslutade sitt framträdande<br />
med att betona hur barnen ger henne<br />
hopp och motiverar henne att fortsätta sin<br />
kamp för deras rättigheter och framtid. ■<br />
Shervin Shahnavaz<br />
psykolog<br />
shervin.shahnavaz@neurotec.ki.se<br />
14 PsykologTidningen 9/02<br />
FOTO: GUNNAR LUNDMARK/SCANPIX
I slutet av denna<br />
kongressperiod, det<br />
vill säga inför förbundskongressen<br />
2004<br />
ska den nya lokala<br />
organisationen vara i<br />
bruk. I en del kretsar<br />
har arbetet med att inrättapsykologföreningar<br />
redan påbörjats.<br />
Psykologförbundet har<br />
sammanställt en Lathund<br />
med råd på<br />
vägen inför omvandlingen<br />
från kretsar till<br />
psykologföreningar<br />
som kärnan in den<br />
lokala organisationen.<br />
Sveriges Psykologförbund<br />
beslutade vid kongressen i<br />
maj 2001 att införa en ny<br />
lokal organisation för förbundet.<br />
Syftet är att anpassa vår organisation<br />
till arbetsgivarnas för att<br />
bättre kunna möta dem i lokala<br />
förhandlingar. Detta är viktigt<br />
inte minst i löneförhandlingar<br />
mot bakgrund av de krav som<br />
senare års löneavtal medför. Organisationsförändringeninnebär<br />
också att den demokratiska<br />
valprocessen förändrats, något<br />
som kommer att aktualiseras<br />
första gången inför 2004 års förbundskongress.<br />
Hur var det förr?<br />
Den tidigare organisationen<br />
byggde på kretsarna som i huvudsak<br />
är geografiskt uppbyggda<br />
och omfattar förbundsmedlemmar<br />
verksamma inom ett<br />
geografiskt område, oavsett arbetsgivartillhörighet.<br />
Där flera<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Nu organiserar vi om<br />
medlemmar inom en krets var<br />
anställda hos samma arbetsgivare<br />
inrättades arbetsplatsföreningar,<br />
som på uppdrag av kretsen<br />
genomförde förhandlingar<br />
med arbetsgivaren. På det statliga<br />
avtalsområdet utgjorde de<br />
rikstäckande arbetsplatsföreningarna<br />
kontaktytan gentemot<br />
arbetsgivaren.<br />
Psykologföreningar<br />
I den nya organisationen kommer<br />
alla medlemmar med samma<br />
arbetsgivare, det vill säga en<br />
kommun, ett landsting, ett privat<br />
företag, en statlig myndighet, en<br />
stiftelse, en ideell organisation<br />
att bilda en psykologförening.<br />
Föreningarna utgör den lokala<br />
organisationen och företräder<br />
förbundet på det lokala planet på<br />
uppdrag av förbundsstyrelsen.<br />
Föreningarna får till exempel<br />
mandat att förhandla löner på de<br />
arbetsplatser där Sveriges Psykologförbund<br />
har förhandlingsrätten.<br />
Stora och små<br />
Psykologföreningarna kommer<br />
att ha ett högst varierande antal<br />
medlemmar. Från de allra största<br />
som kanske får upp till ett tusental<br />
medlemmar till de minsta<br />
som kanske bara har två. Stora<br />
föreningar hos stora kommunala<br />
eller landstingskommunala arbetsgivare<br />
behöver säkert göra<br />
ytterligare uppdelningar i lokala<br />
föreningar. De i dag statliga rikstäckandearbetsplatsföreningarna<br />
behöver säkert samma typ<br />
av organisation så att de också<br />
blir representerade ute hos de lokala<br />
myndigheterna. Dessa interna<br />
föreningars mandat bestäms<br />
av respektive psykologförening.<br />
För de allra flesta psykologföreningar<br />
blir dock medlemsantalet<br />
begränsat. Här kan det i<br />
stället behövas geografiska nätverk<br />
för att stödja och samordna<br />
insatser. Små föreningar kan utveckla<br />
samarbete med andra<br />
små och/eller stora föreningar,<br />
och här kan säkert de gamla<br />
kretsarna utgöra en gemensam<br />
utgångspunkt för samverkan.<br />
Finns det enbart en medlem hos<br />
en arbetsgivare så blir denne utsedd<br />
till kontaktombud för förbundet.<br />
Det behövs ju mer än en<br />
för att bilda en förening. Även<br />
för dessa ombud blir det viktigt<br />
att ingå i större eller mindre nätverk.<br />
Ska vi klara oss själva nu?<br />
Centrala avtal och överenskommelser,<br />
som var styrande även<br />
på det lokala och individuella<br />
planet – inte minst vad gäller lönesättning<br />
– hör det förgångna<br />
till. Utvecklingen går mot ett<br />
alltmer decentraliserat beslutsfattande<br />
kring löne- och anställningsvillkor<br />
såväl inom privat<br />
som offentlig sektor. Som individer<br />
får vi allt större möjlighet<br />
att påverka och avtala kring dessa<br />
villkor. Även om detta ibland<br />
kan synas vara en betungande<br />
och påfrestande börda är det<br />
också en mycket stor möjlighet.<br />
Den nya organisationen inom<br />
Sveriges Psykologförbund syftar<br />
till att stärka den enskilde<br />
medlemmen i detta arbete. En<br />
psykologförening som väl känner<br />
arbetsgivaren och den lokala<br />
organisationen kan aktivt bidra<br />
med argument och stöd till den<br />
enskilde. Men varje enskild bör<br />
liksom tidigare bidra till det<br />
kortsiktiga och långsiktiga arbetet<br />
för att förbättra sina egna och<br />
kollegors löne- och anställningsvillor.<br />
Vad får vi för stöd?<br />
Arbetet med att rekrytera regionala<br />
fackliga rådgivare har på-<br />
börjats. Dessa personer ska utgöra<br />
ett stöd för psykologföreningarna<br />
i en region. De ska bidra<br />
med kompetens och erfarenhet<br />
till föreningarna. Deras<br />
kompetens ska grundläggas och<br />
utvecklas genom utbildningsoch<br />
informationsinsatser. De<br />
ska kunna vara psykologföreningarna<br />
till hjälp med utbildning,<br />
information och rådgivning,<br />
men även med det praktiska<br />
förhandlingsarbetet. Genom<br />
att bygga upp denna delvis nya<br />
kompetensnivå kommer det<br />
fackliga stödet att komma närmare<br />
föreningarna och medlemmarna.<br />
De regionala rådgivarna<br />
kommer också att utgöra länken<br />
mellan psykologföreningarna<br />
och förbundets centrala kansliorganisation.<br />
När genomförs detta?<br />
Hela den nya organisationen ska<br />
vara i bruk från slutet av denna<br />
kongressperiod. I en del kretsar<br />
har arbetet med att inrätta psykologföreningar<br />
redan påbörjats.<br />
I andra kretsar funderar<br />
man över hur och när förändringen<br />
ska genomföras. I ytterligare<br />
andra ligger tyvärr den<br />
gamla kretsorganisationen nere<br />
utan att ha ersatts av psykologföreningar.<br />
De i dag existerande kretsarna<br />
och arbetsplatsföreningarna<br />
har genom ett extra kongressbeslut<br />
fått möjlighet att fungera<br />
fram till mitten av december<br />
2003. Vartefter psykologföreningar<br />
bildas, vilket kan ske<br />
successivt i en krets eller vid ett<br />
och samma tillfälle för alla föreningar,<br />
övergår dessa att fungera<br />
enligt de stadgar som gäller för<br />
psykologföreningar. Detsamma<br />
gäller för de rikstäckande arbetsplatsföreningarna.<br />
Under<br />
denna övergångstid kommer<br />
kretsarna och arbetsplatsföre-<br />
15<br />
L<br />
A<br />
T<br />
H<br />
U<br />
N<br />
D
ningarna att utgöra viktiga fora<br />
för organisation och uppbyggnad.<br />
Men oavsett organisationen<br />
är varje enskild medlem basen<br />
för det fackliga arbetet för bättre<br />
löne- och anställningsvillkor!<br />
Några konkreta tips!<br />
– Behåll kretsen så länge som<br />
möjligt. Planera för vilka psykologföreningar<br />
som ska inrättas.<br />
Bestäm ett gemensamt<br />
datum för när den gamla organisationen<br />
ska upphöra och<br />
den nya börja.<br />
– Planera för hur den gamla<br />
kretsorganisationen ska kunna<br />
fungera som ett regionalt nätverk<br />
t ex genom att de inrättade<br />
psykologföreningarna har<br />
en gemensam träff nu och då<br />
eller upprätthåller telefon eller<br />
e-mail kontakt. Den som är<br />
ensam medlem hos en arbetsgivare<br />
har ju ingen egentlig<br />
psykologförening och bör erbjudas<br />
kontakter med nätverket.<br />
– När psykologföreningen ska<br />
inrättas – kalla till ett möte för<br />
alla medlemmar hos den arbetsgivaren.<br />
Anta förbundets<br />
”Normalstadga för psykologföreningar”<br />
och gör de lokala<br />
anpassningar som behöver göras.<br />
Sänd in protokoll från mö-<br />
Sedan februari i år har<br />
de kommunalt anställda<br />
psykologerna i Göteborg<br />
en ny facklig organisation.<br />
Alla psykologer anställda<br />
inom en förvaltning utgör<br />
en psykologförening.<br />
Styrelsen och tillika den<br />
formella föreningen består<br />
representanter för<br />
respektive förening.<br />
Den formella föreningen har<br />
fått namnet Psykologföreningarna<br />
för Kommunalt Anställda<br />
i Göteborg. Tanken är att<br />
styrelsen arbetar med policy och<br />
övergripande frågor. En så kallad<br />
villkorsgrupp för löne- och<br />
N O T I S<br />
tet – och de antagna stadgarna.<br />
Därmed blir föreningen registrerad.<br />
– Om du är ensam anställd hos<br />
en arbetsgivare – kontakta förbundet<br />
centralt för att anmäla<br />
dig som kontaktombud. Upprätthåll<br />
kontakt med de lokala<br />
nätverk som finns.<br />
– Om det inte finns någon krets<br />
– ta initiativ till att en psykologförening<br />
bildas så snart<br />
som möjligt. Tillvägagångssättet<br />
blir som ovan, med möte,<br />
stadgar, protokoll etc. Var<br />
också aktiv för att bilda nätverk<br />
för informationsutbyte.<br />
– Psykologföreningarna kommer<br />
efter framställan att erhålla<br />
ekonomiska medel från förbundet.<br />
– De rikstäckande arbetsplatsföreningarna<br />
kan, vartefter de<br />
är redo, ombilda sig till psykologföreningar.<br />
Det kan vara<br />
viktigt för engagemanget att<br />
också dessa skapar en lokal<br />
eller regional organisation för<br />
att bevaka medlemsintressen<br />
gentemot arbetsgivaren via<br />
Saco-organen. ■<br />
Psykologföreningar<br />
bildas i Göteborg<br />
Torgny Danielsson,<br />
ordförande<br />
Karin Graff-Cederström<br />
andra viceordförande<br />
förhandlingsfrågor har knutits<br />
till styrelsen. Förhoppningen är<br />
att fler grupper ska bildas<br />
kring angelägna arbetsområden.<br />
Bland annat planeras en grupp<br />
för studiedagar och en för arbetsmiljöfrågor.<br />
Kretsen kommer<br />
att finnas kvar till den 1 juli.<br />
Medlemmar i förbundet anställda<br />
inom kommunala förvaltningar<br />
och bolag i Göteborg<br />
och som inte är anställda på Psykologenheterna<br />
är välkomna att<br />
höra av sig. Kontaktpersoner för<br />
allmänna frågor är styrelsens<br />
ordförande Percy Andersson, tel<br />
031-36 59 413 och för löne-<br />
och förhandlingsfrågor Yakup<br />
Toper, tel 031-64 23 15. ■<br />
Stress och<br />
utbrändhet<br />
Foto: Tomas Södergren<br />
Tempot är högt i dagens arbetsliv, ibland<br />
kanske väl högt. Genom att regelbundet<br />
avläsa stressnivån både hos individer och hela<br />
organisationer kan man få en indikation på<br />
om åtgärder behöver sättas in. Nu lanserar<br />
Psykologiförlaget mätmetoder och åtgärdsmaterial<br />
relevanta för såväl individ som<br />
organisation.<br />
Två metoder för att mäta stress<br />
”Att skapa engagemang och förhindra<br />
utbrändhet” är ett analys- och åtgärdsmaterial<br />
avseende arbetsrelaterad utbrändhet<br />
där författarnas (Leiter & Maslach) utgångspunkt<br />
är att det är den organisatoriska<br />
miljön som skapar medarbetarnas förhållande<br />
till sina arbeten. Instrumentet används på<br />
gruppnivå i organisationer.<br />
”Job Stress Survey, JSS” (Spielberger & Vagg)<br />
är ett instrument som avser att identifiera<br />
källor till arbetsrelaterad stress på arbetsplatsen<br />
på individnivå.<br />
Utbildning<br />
Under varumärket Assessio erbjuder vi<br />
utbildningar i stress och utbrändhet.<br />
Kontakta oss för mer information!<br />
Assessio är Psykologiförlagets varumärke för utbildnings- och konsulttjänster<br />
Box 47054 100 74 Stockholm Telefon 08-775 09 00 Telefax 08-775 09 20<br />
info@psykologiforlaget.se www.psykologiforlaget.se<br />
16 PsykologTidningen 9/02
Hjärnans plasticitet<br />
i fokus på sommarmöte<br />
Det är ett digert program besökarna<br />
på sommarens internationella<br />
neuropsykologiska<br />
kongress i Stockholm kan ta<br />
del av. Förutom inbjudna talare<br />
och symposiearrangörer upptar<br />
programmet ett 50-tal fria föredrag<br />
och drygt 100 posterpresentationer.<br />
Professor Jarl Risberg,<br />
ordförande för programkommittén,<br />
presenterar här det<br />
vetenskapliga programmet.<br />
Sommarens stora utmaning för förbundets<br />
neuropsykologiska yrkesförening<br />
(SNPF) är att i samarbete med övriga<br />
nordiska neuropsykologiska föreningar stå<br />
som värd för International Neuropsychological<br />
Society’s möte i Stockholm, 24–27 juli.<br />
Bakom programmet står dels en Nordisk<br />
organisationskommitté, som främst arbetat<br />
med de inviterade föredragen och symposierna,<br />
dels en internationell programkommitté<br />
som bedömt och arrangerat de insända<br />
bidragen.<br />
Det vetenskapliga programmet är brett<br />
upplagt och omfattar presentationer inom<br />
alla neuropsykologins delområden. Vid valet<br />
av inbjudna talare och symposiearrangörer<br />
har vi dock valt att ge två aktuella forskningsfält,<br />
neuronal plasticitet och funktionell<br />
hjärnavbildning, en extra slagkraftig<br />
och riklig representation i programmet.<br />
Av de sex prominenta talare vi bjudit in<br />
kommer tre att i sina föredrag fokusera på<br />
hjärnans plasticitet. En lundensisk framstående<br />
forskare, Anders Björklund, kommer i<br />
ett föredrag med titeln ”Stem cells and brain<br />
repair – recent progress and future perspectives”<br />
att förmedla de senaste rönen inom<br />
detta heta forskningsfält och ge sin syn på<br />
möjligheterna att i framtiden reparera<br />
hjärnskador med hjälp av stamceller.<br />
Efter denna utblick mot framtiden kommer<br />
Joan Stiles från University of California<br />
i San Diego att i sitt föredrag ”Neural<br />
plasticity and cognitive development” beskriva<br />
hjärnans plasticitet och förmåga till<br />
läkning och omorganisation under olika faser<br />
av hjärnans utveckling. Hon kommer att<br />
beskriva den centrala roll som plasticiteten<br />
spelar för hjärnans normala utveckling och<br />
för vår livslånga anpassning till olika former<br />
av påverkan utifrån och inifrån.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Andra aspekter på hjärnans plasticitet<br />
kommer att ges av Christo Pantev från Toronto.<br />
Av hans föredrag ”The competition<br />
for cortical space: Training induced plasticity<br />
and music” kommer det att på ett fascinerande<br />
sätt att framgå att plastiska hjärnförändringar<br />
ligger bakom uppövandet av olika<br />
musikaliska och andra färdigheter och förmågor.<br />
Hjärnans plasticitet kommer också<br />
att behandlas vid ett symposium som har titeln<br />
”Mapping the neuroplasticity of memory”<br />
och leds av Agnes Chan från Hongkong.<br />
Minnesforskning<br />
För den som är intresserad av forskning om<br />
minnet finns det mycket att hämta i programmet.<br />
Nestorn bland minnesforskare,<br />
Endel Tulving, kommer att hålla ett plenarföredrag<br />
med titeln ”Episodic memory,<br />
yesterday and today”. Dessutom kommer<br />
han att delta i ett inviterat symposium om<br />
ämnet ”Imaging memory functions in healthy<br />
and damaged brains”, som organiseras av<br />
vår internationellt kände minnesforskare<br />
från Umeå, Lars Nyberg. Här kommer Tulving<br />
att diskutera sin HERA-modell (Hemispheric<br />
Encoding/Retrieval Asymmetry)<br />
och hur denna har stått emot tidens tand under<br />
åtta år av kritiska empiriska studier.<br />
Därutöver kommer Hans Markowitsch<br />
från Tyskland att presentera nya och spännande<br />
fMRI- och PET-fynd (positron emissions<br />
tomografi) från personer med minnesstörningar<br />
orsakade av stress och psykiskt<br />
trauma. Lars Nyberg själv kommer att berätta<br />
om hur träning av minnet kan ge upphov<br />
till förändringar av hjärnans funktionella<br />
system.<br />
Stephen Rao från Milwaukee, Wisconsin,<br />
kommer i ett föredrag att beskriva sina fascinerande<br />
studier av hjärnmekanismer<br />
bakom uppfattningen av tid. Med hjälp av<br />
en av de mest avancerade av de nya avbildningsmetoderna,<br />
event-related fMRI, kommer<br />
han att visa att bakom vår tidsuppfattning<br />
finns dynamiska nätverk av samarbetande<br />
hjärnområden.<br />
Kenneth Hugdahl från Bergen har inbjudits<br />
att organisera ett symposium kring temat<br />
”Neuroimaging of language and music”.<br />
Här kommer svenska, finska och norska<br />
forskare att presentera forskningsresultat<br />
baserade på olika metoder för funktionell<br />
hjärnavbildning: fMRI, PET, ERP (Event-<br />
Related Potentials) och MEG (Magnetencefalografi).<br />
Föredragen kommer bland annat<br />
att belysa hur störd uppmärksamhet påverkar<br />
språkuppfattningen och hur olika dialekter<br />
uppfattas av hjärnan. Likaså kommer<br />
studier av förändrad språklig hjärnorganisation<br />
vid analfabetism att presenteras liksom<br />
avvikande bearbetning av ljud hos dyslektiker.<br />
Ett av de inviterade föredragen rör ett<br />
mycket aktuellt ämne inom barnneuropsykologi<br />
och neuropsykiatri – utveckling av<br />
bättre behandling vid ADHD. James Swanson<br />
från University of California, Irvine,<br />
kommer att beskriva såväl framsteg rörande<br />
farmakologisk behandling som metoder för<br />
framgångsrik psykosocial intervention.<br />
Medvetandets neuropsykologi<br />
Neurovetenskaperna har under senare år<br />
kommit att närma sig filosofin, vilket avspelar<br />
sig i ett av de inviterade symposierna<br />
med titeln ”Consciousness”. Den finske<br />
auktoriteten inom området, Antti Revonsuo,<br />
organiserar ett symposium, som kommer att<br />
avspegla aktuell gränsöverskridande forskningen<br />
kring medvetandets neuropsykologi.<br />
Oavsett personliga specialintressen kommer<br />
det att finnas något av intresse att ta del<br />
av under alla kongressdagarna för såväl yrkesverksamma<br />
psykologer som forskare.<br />
Det kommer att dröja länge innan det kommer<br />
en liknade chans att på hemmaplan få<br />
höra frontforskare föreläsa om de senaste<br />
forskningsrönen. ■<br />
Jarl Risberg<br />
professor<br />
Information, anmälningsblanketter och det<br />
kompletta programmet finns på SNPF:s och INS:s<br />
hemsidor (http://www.neuropsykologi.org<br />
respektive www.osu.edu/ins) och det går också bra<br />
att skicka e-brev till Håkan Nyman (hakan.nyman@<br />
psykolog.net) och till undertecknad<br />
(Jarl.Risberg@psychology.lu.se).<br />
17
Psykoanalytikern Ludvig<br />
Igra skriver i sin <strong>artikel</strong><br />
”När vanliga män blir<br />
terrorister” (Psykologtidningen<br />
nr 19/01) att den<br />
destruktiva potentialen<br />
finns inom oss alla och lätt<br />
kan utlösas av yttre<br />
omständigheter. Men är<br />
det verkligen så, undrar<br />
psykologen Cajsa Lindholm,<br />
som anser att Igra med sitt<br />
driftsteoretiska<br />
resonemang normaliserar<br />
grymheten.<br />
vi förstå personlig<br />
grymhet och<br />
kan<br />
’’Hur<br />
våld? Hur kan vi be-<br />
möta och minska våldet?” Dessa<br />
frågor har aktualiserats av Psykologtidningen<br />
i en debattserie.<br />
Den destruktivitet vi bevittnar i<br />
världen kräver en djupgående<br />
förståelse och trovärdiga förklaringar<br />
som kan fungera som<br />
vägledning De antaganden man<br />
har om en människas natur tenderar<br />
att fungera som självuppfyllande<br />
profetior. Förutsätter<br />
man en dödsdrift kan man lätt se<br />
den. Teoretiska system har en<br />
tendens att legitimera sig själva.<br />
Freud hamnade i förnuftets diktatur<br />
och i en upplyst elit som<br />
skulle vägleda den opålitliga<br />
massan. Är människor driftsstyrda<br />
så finns en viss logik i det<br />
resonemanget. Men om vi inte<br />
håller med är det viktigt att formulera<br />
alternativet.<br />
Göran Rosenberg redogör i<br />
en intressant <strong>artikel</strong> för Robert<br />
Jay Liftons slutsatser kring människans<br />
remarkabla förmåga att<br />
klara historiska rubbningar.<br />
Människan har, enligt Lifton, en<br />
”proteansk förmåga” (benämningen<br />
inspirerad av Proteus, en<br />
åldrad havsgud i Odysséens<br />
fjärde sång, utrustad med gränslös<br />
inre vishet och gränslös yttre<br />
föränderlighet) att foga samman<br />
till synes disparata och oförenliga<br />
element i sin identitet till ett<br />
sammanhängande själv och att<br />
självet är människans ständigt<br />
bearbetande berättelse om vem<br />
hon är.<br />
Ur skildringen av en proteansk<br />
förmåga blir också motsatsen<br />
tydlig. De som inte klarar<br />
balansgången och tappar fotfästet,<br />
lever fragmenterat och<br />
splittrat utan sammanhang mellan<br />
sig själva och omvärlden eller<br />
utvecklar ett fundamentalistiskt<br />
själv som sluter sig mot<br />
osäkerheten och öppenheten i<br />
tillvaron och söker sig till sekteristiska<br />
rörelser, i kamp mot omvärlden.<br />
Ett samhälle i stark förändring<br />
berövat sina traditionella<br />
patriarkala maktstrukturer<br />
och givna auktoriteter kräver<br />
mycket av sina medborgare.<br />
Människor måste få ihop sin inre<br />
berättelse med allt mindre<br />
stöd i en yttre – ”i ett psykologiskt<br />
landskap tömt på tydlig<br />
auktoritet och livskraftig gemenskap”.<br />
I stället för att, tala om människans<br />
natur som något fixerat<br />
och definitivt, utvecklar och fördjupar<br />
Rosenberg, med hjälp av<br />
Lifton, frågan om destruktivitet<br />
till att handla om självets sammanhållning.<br />
Hur utvecklar<br />
människor ett sammanhållet<br />
själv, förmöget till yttre föränderlighet<br />
men med bibehållen<br />
inre konsistens? Vilka faller för<br />
den ”fundamentalistiska frestelsen”?<br />
Och varför? Med den viktiga<br />
följdfrågan: Blir vem som<br />
helst fundamentalist? Blir vem<br />
som helst terrorist?<br />
En tunn hinna<br />
Först ut i Psykologtidningens<br />
debattserie är Ludvig Igra, en i<br />
medierna ofta anlitad expert på<br />
det mänskliga psyket. Och som<br />
sådan en företrädare för psykologers<br />
syn på bland annat ondska<br />
och destruktivitet.<br />
I sin <strong>artikel</strong> (Psykologtidningen<br />
19/01) redogör Igra för<br />
händelserna i en liten bosnisk<br />
by, där den serbiske rektorn från<br />
att ha varit en aktad man i byn,<br />
förvandlas till en brinnande serbisk<br />
nationalist. Som sådan deltog<br />
han i och organiserade morden<br />
på sina muslimska elever<br />
och föräldrar. Igra frågar sig hur<br />
en ideologi kan sätta hans långa<br />
samlevnad med offren och hans<br />
medkänsla ur spel. Och svarar:<br />
D E B A T T<br />
Blir vanliga människor terrorister?<br />
”Han var inte galen eller psykiskt<br />
störd. Det kusliga var att<br />
han var som vi”.<br />
Förklaringen finns, enligt<br />
Igra, i att mannen så till den grad<br />
uppslukades av sina föreställningar<br />
om det serbiska folket att<br />
alla komplikationer försvann<br />
och att verkligheten blev så enkel<br />
att den gjorde honom till<br />
mördare. Och slutklämmen i<br />
konsekvens med detta; alla historiska<br />
erfarenheter pekar på<br />
att det kunde vara någon av oss.<br />
Den destruktiva potentialen<br />
finns inom oss alla och kan lätt<br />
utlösas av yttre omständigheter.<br />
Är det så, till vår egen förvåning,<br />
att vi plötsligt är i stånd att<br />
mörda, våldta och förödmjuka,<br />
som Igra skriver?<br />
I Igras resonemang döljer sig<br />
några antaganden som inte tydliggörs<br />
i <strong>artikel</strong>n, men framkommer<br />
i hans nyligen utgivna bok<br />
”Den tunna hinnan mellan<br />
grymhet och omsorg”. Bokens<br />
ledande tankegång framgår av<br />
titeln; mellan omsorg och grymhet<br />
finns bara en tunn hinna.<br />
Dessa två potentialer – till omsorg<br />
och grymhet – finns inom<br />
alla människor och lockelsen till<br />
det totalitära har sin grund i<br />
grymheten och därmed den<br />
dragningskraft det enkla och hatiska<br />
perspektivet kan ha på<br />
människor. Igra normaliserar<br />
alltså grymheten. Den är en del<br />
av vår konstitution och endast<br />
en tunn hinna kan skydda oss<br />
mot den.<br />
I Igras spekulativa och nog så<br />
snåriga resonemang döljer sig<br />
naturligtvis den freudianska och<br />
kleinianska dödsdriften. Vem<br />
skulle ge sig ut i så luftiga och<br />
svårgenomträngliga resonemang<br />
utan att ha fötterna stadigt<br />
i en övertygelse? Denna ständigt<br />
närvarande, men inte så ofta<br />
tydliggjorda, övertygelse är utgångspunkten<br />
i Igras driftsteoretiska<br />
tankesystem. Dock inte i<br />
den freudianska tappningen<br />
utan i en kleiniansk, med hennes<br />
demonisering av spädbarnet.<br />
Med Igras förföriska språk uttryckt<br />
som att ”inget barn undgår<br />
en mörkare symbolisk struktur,<br />
en permanent ficka av po-<br />
tentiell grymhet, i sin personlighet.”<br />
Särskilt ansvar<br />
Som psykologer har vi ett speciellt<br />
ansvar att försöka förklara<br />
frågor om våld och grymhet. Vi<br />
har möjligheten att på ett mer<br />
djupgående sätt tränga in i dessa<br />
frågeställningar och utifrån våra<br />
erfarenheter formulera en sammanhängande<br />
förståelse. Hannah<br />
Arendt skriver att fröet till<br />
all totalitarianism finns i ideologin<br />
själv. Om man som Igra formulerar<br />
en människosyn med<br />
utgångspunkt i dödsdriften så<br />
får det andra konsekvenser än<br />
om man utgår från till exempel<br />
beteendeterapeutisk teori. Vi letar<br />
som bekant efter det som bekräftar<br />
våra egna föreställningar<br />
och mycket har legitimerats i<br />
vetenskapens namn. Inom det<br />
område vi rör oss måste vi<br />
kanske stå ut med subjektivitet<br />
och lämna positivistiska vetenskapliga<br />
ideal. Och snarare hitta<br />
teorier som är öppna och elastiska<br />
nog att på djupgående och<br />
trovärdiga sätt förklara en bredd<br />
av fenomen.<br />
Tendensen att totalisera utgår<br />
alltså från teorin själv, från de<br />
antagande man har som utgångspunkt,<br />
därför blir också<br />
valet av teori viktig. Freud rörde<br />
sig med ett slutet teoretiskt<br />
system, med de vetenskapliga<br />
föreställningar man odlade på<br />
1800-talet. I driftsteorin finns<br />
inget själv som agent och som<br />
ett sammanhållande personligt<br />
centrum likt Liftons proteanska<br />
själv. Jaget lever i skuggan av<br />
sina drifter, plågad av uppgiften<br />
att sublimera eller undertrycka.<br />
Moralen inympas i människan<br />
via identifikationer med föräldrarna.<br />
Så var finns ett levande<br />
helt själv förmöget till komplicerade<br />
val? Det fanns inte i freudiansk<br />
teori och det finns inte<br />
heller hos Igra. Han talar om en<br />
moralisk impuls. Men vad skiljer<br />
den från andra impulser?<br />
Ronald Fairbairn har på ett<br />
sammanhängande sätt kritiserat<br />
och reviderat freudiansk och<br />
kleiniansk teori. I hans teori<br />
finns ingen primär narcissism<br />
18 PsykologTidningen 9/02
Ur Psykologtidningen 19/01.<br />
utan barnets föds som en psykisk<br />
helhet; ett helt personligt<br />
själv differentieras med hjälp av<br />
objektrelationer till organiserade<br />
strukturella mönster. Struktur<br />
och energi är ett hos Fairbairn,<br />
inte delat som hos Freud. Han<br />
talar följaktligen om det libidinala<br />
jaget som den personliga<br />
utgångspunkten för allt relaterande<br />
och inte om driftsmässiga<br />
impulser som ”drabbar jaget”.<br />
Människan är i grunden relationssökande,<br />
enligt Fairbairn.<br />
Behovet av kärlek är grundläggande<br />
för all utveckling och<br />
frånvaron av den bidrar till inre<br />
splittring.<br />
Den som har vidareutvecklat<br />
Fairbairns teori och på ett mycket<br />
fruktbart sätt integrerat den<br />
med Winnicotts tänkande, är<br />
Harry Guntrip. Den syntes han<br />
formulerat med utgångspunkt i<br />
Fairbairns teoretiska struktur<br />
och Winnicotts djupa kunskaper<br />
om barnets tidiga utveckling<br />
kan, enligt min mening, tjäna<br />
som utgångspunkt för en hållbar<br />
och trovärdig teori om destruktivitet<br />
och våld. Med andra ord;<br />
vara ett alternativ till freudiansk<br />
och kleiniansk driftsteori – och,<br />
i linje med den, till den mystifierande<br />
och grumliga förklaring<br />
Igra ger av våld och terrorism.<br />
En central tanke i objektrelationsteorin<br />
är identifikationen<br />
med objektet. Svaret på otillfredställande<br />
relationer är att<br />
barnet identifierar sig med objektet,<br />
identifikationen fungerar<br />
som ett substitut för en förlorad<br />
relation. Barnet smälter samman<br />
med den kyliga, skrämmande eller<br />
aggressiva föräldern och tar<br />
in upplevelsen i sig för att undgå<br />
total tomhet och ensamhet och<br />
som ett sätt att bemästra det som<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
är överväldigande. Det betyder<br />
att barnet kommer att leva med<br />
införlivade, osmälta erfarenheter<br />
inom sig. En yttre skrämmande<br />
värld reproduceras i det<br />
inre. För att undkomma den inre<br />
världens skräck och upplösning<br />
söker barnet och den vuxne personen<br />
lättnad genom att förlägga<br />
erfarenheterna utanför sig<br />
själv.<br />
En mycket bra illustration på<br />
objektrelationsteorins användbarhet<br />
i förståelsen av destruktivitet<br />
gav Alice Miller för tjugo<br />
år sedan i sin skildring av Adolf<br />
Hitlers barndom – med den träffande<br />
rubriken – från den fördolda<br />
fasan till den manifesta:<br />
”Under de första levnadsåren är<br />
det alltjämt möjligt att glömma<br />
de värsta grymheter och idealisera<br />
angriparen. Men senare<br />
handlingsmönster förråder att<br />
hela historien lagrades någonstans<br />
och nu med oerhörd precision<br />
utvecklar sig inför omvärlden,<br />
men med andra förtecken:<br />
det en gång förföljda barnet är i<br />
den nya iscensättningen själv<br />
förföljare.”<br />
Dissociativ störning<br />
Om Igra har rätt, lider vi inte då<br />
alla av en dissociativ störning?<br />
Dissociation utmärks just av<br />
förmågan till känslomässig avspjälkning.<br />
Att snabbt växla<br />
mellan olika inre tillstånd. Om<br />
vi kan växla mellan grymhet och<br />
omsorg på det oförutsägbara sätt<br />
Igra påstår, vilka borde konsekvenserna<br />
för barnuppfostran<br />
vara? Hur kan vi överhuvudtaget<br />
räkna med ett demokratiskt<br />
samhälle där människor förväntas<br />
förhålla sig till komplicerade<br />
frågor om deras inre är så motsägelsefulla<br />
och opålitliga? Och<br />
D E B A T T<br />
hur borde familjepolitiken se ut<br />
om till och med familjelivet<br />
präglas av denna tunna hinna<br />
som ”kan leda dess medlemmar<br />
till både himmel och helvete”.<br />
I inledningen till denna <strong>artikel</strong><br />
talade jag om att fröet till det<br />
totalitära finns i ideologin själv.<br />
Eller annorlunda uttryckt; den<br />
människosyn vi har eller den<br />
ideologi vi lutar oss mot tenderar<br />
att legitimera sig själv. Det<br />
proteanska självet är ett själv<br />
som karakteriseras av förmåga<br />
till yttre föränderlighet och inre<br />
kontinuitet och konsistens. Den<br />
människosyn Igra skissar är<br />
dess motsats. Har Igra och anhängare<br />
till dödsdriften rätt så<br />
måste vi naturligtvis ta konsekvenserna<br />
och skydda oss mot<br />
den inneboende bräckligheten i<br />
det mänskliga psyket.<br />
Ett annat sätt att förstå den<br />
dissociativa företeelse Igra beskriver,<br />
är att se den med objektrelationsteoretiska<br />
ögon; som<br />
ett försvar mot outhärdliga erfarenheter.<br />
En person som inte<br />
kan fly från en uppfattad fara,<br />
flyr i stället genom att förändra<br />
sin inre struktur. Vi växlar i försöket<br />
att hålla ihop oss själva<br />
och skydda oss mot kontakten<br />
med traumatiska erfarenheter.<br />
Om objektrelationsteorin har<br />
rätt – och annan dokumentation<br />
om traumats betydelse – vilka<br />
blir då konsekvenserna för vårt<br />
sätt att förklara destruktivitet<br />
och våld och i dess spår, den för<br />
dagen aktuella frågan om fundamentalism<br />
och terrorism?<br />
Självutveckling<br />
Uppgiften för oss psykologer<br />
kan knappast vara att försöka ge<br />
heltäckande förklaringar till<br />
fundamentalism och terrorism.<br />
Sådana förklaringar måste sökas<br />
på flera nivåer och i flera dimensioner.<br />
Många faktorer spelar in,<br />
ty – som Göran Rosenberg skriver<br />
– ”det ödesdigra mötet mellan<br />
ett fundamentalistiskt själv<br />
och en fundamentalistisk idé om<br />
världens rening genom förgörelse.”<br />
Vad vi faktiskt kan göra är<br />
dock att försöka besvara frågan<br />
varför en enskild människa utvecklar<br />
ett ”fundamentalistiskt”<br />
själv och sluter sig i skydd mot<br />
osäkerhet och öppenhet, likt<br />
Erich Fromms beskrivning av<br />
människors ”flykt från friheten”.<br />
I valet av teori som utgångspunkt<br />
för en förklaring av<br />
mänsklig destruktivitet råder det<br />
för min egen del ingen tvekan<br />
om att psykodynamisk teori är<br />
den enda möjliga. Kunskapen<br />
om bortträngning och djupt<br />
omedvetna processer är nödvändig<br />
för att förstå till synes irrationella<br />
och omänskliga handlingar.<br />
Men i stället för ett mystifierande<br />
av människors handlingar<br />
och förklaringar av förstörelse<br />
och självförstörelse<br />
med hjälp av dödsdriften, behövs<br />
en teori som betonar det<br />
lilla barnets utsatthet och beroende.<br />
Objektrelationsteorin har<br />
vuxit fram ur terapier med tidigt<br />
störda patienter. Dessa terapier<br />
har gett en djupgående kunskap<br />
om barnets totala beroende av<br />
en relation för att utveckla ett<br />
sammanhållet själv, vilket för<br />
övrigt modern spädbarnsforskning,<br />
med Stern i spetsen, bekräftar.<br />
De har också visat att<br />
människor har en andra chans;<br />
att i terapi genomleva och integrera<br />
traumatiska erfarenheter<br />
och ta igen en egen utveckling<br />
som har varit hindrad – eller för<br />
de mest traumatiserade – helt<br />
avstannat. Terapier med svårt<br />
traumatiserade patienter ger<br />
hopp och vägledning. Det är, enligt<br />
min mening, detta vi ska tala<br />
om och bidra med: Förståelsen<br />
av hur en människa blir till, under<br />
vilka omständigheter ett<br />
barn utvecklar ett sammanhållet<br />
själv, förmöget till omsorg och<br />
ansvar. Och vad traumatiska erfarenheter<br />
och tidig ensamhet<br />
spelar för roll, i form av återgestaltning<br />
och destruktivt utagerande.<br />
Allt detta behöver vi berätta<br />
om och stå för. ■<br />
Cajsa Lindholm<br />
psykolog<br />
Litteratur:<br />
Andersson, Brattbakk-Göthberg,<br />
Liljeström, Lindholm, Ståhle,<br />
Turstedt: Ett rum att leva i.<br />
Om djupgående psykoterapeutiska<br />
processer och objektrelationsteori.<br />
Carlssons förlag 1999.<br />
Ludvig Igra: Den tunna hinnan mellan<br />
omsorg och grymhet.<br />
Natur och kultur 2001.<br />
Alice Miller: I begynnelsen var<br />
uppfostran. Wahlström&Widstrand<br />
1982.<br />
19
Ludvig Igra ägnar sig i sitt<br />
svar till Cajsa Lindholm åt<br />
den ”fantasigestalt och<br />
doktrinära driftsteoretiker”<br />
som i Cajsa Lindholms<br />
inlägg går under arbetsnamnet<br />
”Ludvig Igra”.<br />
Och som, menar han, har<br />
mycket litet med hans<br />
verkliga uppfattningar och<br />
ståndpunkter att göra.<br />
När jag får gensvar på<br />
något jag skrivit brukar<br />
jag först undersöka om<br />
mina ståndpunkter och uppfattningar<br />
är riktigt återgivna. När<br />
nu så inte är fallet måste jag ägna<br />
mig åt den egendomliga gestalt<br />
som i Cajsa Lindholms inlägg<br />
går under arbetsnamnet<br />
”Ludvig Igra”. Denna fantasigestalt<br />
visar sig vara en doktrinär<br />
driftsteoretiker som utifrån<br />
dödsdriftens ödesdigra verkningar<br />
dragit slutsatsen att vem<br />
som helst, när som helst, kan bli<br />
våldtäktsman och mördare. Jag<br />
hoppas att i det som följer tydliggöra<br />
att Lindholm i sin polemik<br />
umgås med ett inre LI-objekt<br />
som hon förväxlar med den<br />
yttre verklighetens Ludvig Igra<br />
som skrivit Den tunna hinnan.<br />
Hennes skapelse står inte ens att<br />
finna i På liv och död där jag<br />
faktiskt diskuterar dödsdriften.<br />
Destruktivitet,<br />
ansvar och dödsdrift<br />
Den fråga Lindholm ställer sig<br />
är om jag menar att vem som<br />
helst blir fundamentalist eller<br />
terrorist. Svaret är nej! Däremot<br />
säger den historiska erfarenheten<br />
att åtskilligt fler än man anar,<br />
under vissa yttre betingelser,<br />
kan överge sina moraliska övertygelser.<br />
Lindholm tillskriver<br />
mig uppfattningen att sådana<br />
förändringar sker oförklarligt<br />
och slumpmässigt. Vad jag lyft<br />
fram är följderna av människans<br />
moraliska bräcklighet. Moral inte<br />
är något man har, utan något<br />
som ständigt måste återerövras.<br />
Det jag faktiskt hävdar är att<br />
man därför måste vara uppmärksam<br />
på och ta ansvar för<br />
sina egna destruktiva tendenser,<br />
även i vardagen. Varje människa<br />
utvecklar en destruktiv inre<br />
struktur som under inflytande av<br />
en ideologisk massrörelse kan<br />
vinna herravälde över personligheten.<br />
Ingen av oss bör vara<br />
övermodig nog att göra profetiska<br />
anspråk på att veta att man<br />
kommer att kunna stå emot.<br />
Aha, dödsdriften, anar kanske<br />
Lindholm. Hon vet att hon är ute<br />
på hal is eftersom hon först försiktigtvis<br />
påstår att dödsdriften<br />
”döljer sig” i mina snåriga och<br />
spekulativa resonemang. Faktum<br />
är att dödsdriften inte har<br />
någon huvudroll i Den tunna<br />
hinnan. Några rader senare har<br />
detta dolda ränkspel från min<br />
sida uppgraderats till ett öppet<br />
faktum: ”Om man som Igra formulerar<br />
en människosyn med<br />
utgångspunkt i dödsdriften…”<br />
Lindholm tvingas att tillverka<br />
sig det driftsteoretiska monster<br />
hon behöver, annars finns det ju<br />
inget att förgöra!<br />
Gemensamt ursprung<br />
Vad är det då jag skriver i boken?<br />
Under rubriken: Relationer<br />
i barnets inre värld säger jag följande:<br />
”Människans förmåga till<br />
illgärningar har sitt ursprung i<br />
samma själsliga betingelser som<br />
hennes förmåga till omsorg och<br />
osjälviskhet. Denna tanke – som<br />
också genomsyrar denna bok –<br />
utgår från två existentiella<br />
grundvillkor a) människans ursprungliga<br />
värnlöshet och beroende<br />
av sina närmaste b) människans<br />
avancerade symboliseringsförmåga.”<br />
Detta är min huvudpoäng: genom<br />
de erfarenheter spädbarnet<br />
gör i relationen till sina närmaste<br />
kommer oundvikligen två<br />
psykiska strukturer att uppstå:<br />
en som befrämjar omsorg och en<br />
som lockar till hat och grymhet.<br />
Båda strukturerna har ett gemensamt<br />
ursprung: behovet av<br />
trygghet och nödvändigheten av<br />
delaktighet i en symbolmättad<br />
D E B A T T<br />
Svar:<br />
Nej, vem som helst<br />
blir inte terrorist<br />
gemenskap. Det gemensamma<br />
ursprunget är skälet till att jag<br />
valde metaforen ”den tunna hinnan”.<br />
Lindholm snöper Fairbairn<br />
När jag skriver att ”inget barn<br />
undgår en mörkare symbolisk<br />
struktur, en permanent ficka av<br />
grymhet, i sin personlighet” så<br />
handlar det komiskt nog mindre<br />
om dödsdriften och mer om<br />
Fairbairn. Han ingår nämligen<br />
bland mina psykoanalytiska favoriter<br />
tillsammans med Freud<br />
och Klein, och jag har ägnat honom<br />
stort utrymme i Objektrelationer<br />
och psykoterapi från<br />
1983. Det är alltså Fairbairns inflytande<br />
som återfinns dolt i Den<br />
tunna hinnans text! Vad jag beskriver<br />
i boken är hur olika inre<br />
psykiska strukturer uppstår i<br />
samspel med modern. Eftersom<br />
människan är relationssökande<br />
försöker barnet genom identifikation<br />
bibehålla relationen till<br />
modern också när den är smärtsam.<br />
Barnet införlivar därigenom<br />
onda relationer och följden<br />
blir destruktiva inre strukturer<br />
som söker betvinga de kärleksfulla.<br />
Det måste ha undgått Lindholm<br />
att jag i boken undersöker<br />
hur identifikation kan leda till<br />
både utveckling såväl som destruktion.<br />
Det är talande att hon i<br />
sitt inlägg presenterar en snöpt<br />
Fairbairn. Hon beskriver hans libidinösa<br />
jag och dess sökande<br />
efter relationer och kärlek. Men<br />
hon utelämnar karaktäristiskt<br />
nog en lika central aspekt av<br />
hans modell av psyket, nämligen<br />
det antilibidinösa jaget. Det<br />
är en psykiska struktur som genererar<br />
fientlighet, upplever omsorg<br />
som ett hot, hyllar osårbarhet<br />
och styrka och är källan till<br />
förakt för svaghet.<br />
I min bok beskriver jag hur en<br />
sådan inre struktur kan uppstå<br />
och bestå. Just genom identifikationen<br />
med onda inre objekt<br />
blir denna destruktiva struktur<br />
en oupplöslig del av identiteten<br />
med sin egen självgående dyna-<br />
mik. Denna dynamiska psykiska<br />
struktur är den ”mystifierande<br />
och grumliga” grundval jag ser<br />
som källan till våld och grymhet.<br />
Det är psykiska strukturer,<br />
inte drifter i sig, som är våldets<br />
intrapsykiska drivkraft.<br />
Husgudar<br />
Alla har vi våra husgudar och<br />
Lindholms heter Harry Guntrip.<br />
Jag misstänker att det är hans<br />
Personality Structure and Human<br />
Interaction som spökar i<br />
hennes text. Det är troligen därför<br />
hon vill utmåla mig som en<br />
impulsteoretiker som demoniserar<br />
spädbarnet. I Guntrips bok<br />
tycks Freud och Klein representera<br />
ett primitivt Gamla Testamente<br />
medan Fairbairn bli Johannes<br />
Döparen och Winnicott<br />
framstår som den psykoanalytiska<br />
utvecklingens Frälsare.<br />
Vackert kanske, men som vanligt<br />
krånglar verkligheten till<br />
det. Winnicott kunde nämligen<br />
komma fram till sina betydande<br />
teoretiska och kliniska formuleringar<br />
alltmedan han förblev<br />
förankrad i driftteorin. Just på<br />
denna punkt kritiserar han för<br />
övrigt Fairbairn. Något som borde<br />
vara en omöjlighet enligt<br />
Lindholms logik.<br />
Jag tycker det vore intressant<br />
att diskutera min tanke att människans<br />
moraliska strävan har<br />
sin källa i psykets egna förutsättningar.<br />
Det skulle betyda att<br />
den inte är inlärd. Dessvärre tror<br />
jag inte på möjligheten av en sådan<br />
diskussion med Lindholm<br />
som i sin ideologiska tunnel är<br />
fullt upptagen med att bara se<br />
det hon vill se. ■<br />
Ludvig Igra<br />
Psykoanalytiker<br />
20 PsykologTidningen 9/02
Ja tack, jag beställer ....... ex av Pojkmottagningen<br />
Pris 260 kr. Art nr 9012.<br />
Namn<br />
Förvaltning/skola<br />
Adress<br />
Postadress<br />
E-post adress<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Pojkmottagningen<br />
Sexuella övergrepp och behandling<br />
ANDERS NYMAN OCH BÖRJE SVENSSON<br />
”EN UPPTÄCKTSFÄRD I BARNS UTSATTHET” – så har författarna<br />
beskrivit sitt arbete. Vi får möta pojkarna och får följa behandlingsarbetet.<br />
Vi får en inblick i de svårigheter och problem som<br />
det kan innebära. Men vi får också hjälp att förstå och att se de<br />
möjligheter det rymmer.<br />
Sedan 1990 har 300 pojkar besökt Pojkmottagningen. Mötet<br />
med dessa pojkar, deras erfarenheter, deras bilder och berättelser<br />
om hur de handskas med en svårbemästrad verklighet utgör den<br />
allra främsta källan till de reflektioner kring pojkar utsatta för<br />
sexuella övergrepp som boken vill förmedla.<br />
Reviderad och omarbetad upplaga. Boken är lättillgänglig<br />
och vänder sig till professionella såväl som till andra som möter<br />
pojkar som blivit eller misstänks vara offer för sexuella övergrepp.<br />
Art nr: 9012<br />
Pris: 260:–<br />
NY UPPLAGA<br />
Skicka in kupongen till Rädda Barnen, 107 88 Stockholm,<br />
faxa 08-698 90 25, ring 08-698 90 20 eller beställ via<br />
www.rb.se/bokhandel<br />
Välbesökt<br />
studentfacklig<br />
kurs<br />
Helgen den 13–14 april<br />
ordnade Studeranderådet<br />
facklig kurs i Stockholm.<br />
Temat för kursen var<br />
”Psykologens roll i samhället<br />
– nu och i framtiden,<br />
löner, status utbildning<br />
med mera”.<br />
Kursen var välbesökt, i<br />
stort sett alla platser var<br />
fyllda, det vill säga<br />
omkring 30 deltagare förutom<br />
SRs 15 medlemmar. Fördelningen<br />
mellan terminerna var<br />
också förhållandevis jämn med<br />
ett antal deltagare även från termin<br />
1. Kul!<br />
Psykologförbundets ordförande<br />
Torgny Danielsson fick<br />
inleda helgen med en presentation<br />
av förbundet. Därefter inleddes<br />
en av de många gruppövningar<br />
som genomsyrade helgen.<br />
Just denna övning gick ut<br />
på att varje deltagare skrev ned<br />
något av det denne hade hört om<br />
de olika orternas – förutom den<br />
egna ortens – utbildningar.<br />
Lögn eller sanning<br />
Både bra och dåliga saker, fördomar<br />
osv. Sedan fick deltagarna<br />
från respektive ort bemöta de<br />
påståenden som framkommit<br />
och antingen avfärda dem som<br />
illasinnade rykten, eller bekräfta<br />
dem som sanningar.<br />
Studeranderådets ordförande<br />
Mikal Björkström presenterade<br />
därefter sig själv och studeranderådets<br />
medlemmar inför kursdeltagarna.<br />
Här inhämtades också<br />
kursdeltagarnas reflektioner<br />
kring det SR har företagit sig att<br />
jobba med.<br />
Efter detta moment talade<br />
kansliets förhandlingschef Judith<br />
Rosengren bland annat om<br />
löner och löneförhandlingar.<br />
Mot slutet av dagen pratade två<br />
före detta Umeåstudenter, Nicolas<br />
Aho och Sofia Porseryd, om<br />
hur det är att söka och genomföra<br />
PTP. De kom med värdefulla<br />
reflektioner både angående utbildningen<br />
och den framtida yrkesrollen.<br />
Till kvällen hade en middags<br />
buffé anordnats för deltagarna.<br />
Denna trevliga tillställning fortsatte<br />
en bra bit in på natten.<br />
Söndagen började med att<br />
David Edfeldt, som är ledamot i<br />
förbundsstyrelsen föreläste om<br />
opinionsbildning för psykologer.<br />
Här behandlades till exempel<br />
ämnet mediaträning! David<br />
lade in flera diskussioner i smågrupper<br />
under sitt föredrag.<br />
Även Anders Eriksson ur förbundsstyrelsen<br />
stod på schemat<br />
som föredragshållare. Han fick<br />
dock förhinder i ett sent skede.<br />
Luckan i programmet kunde Johan<br />
Blomberg tursamt nog fylla<br />
med ett uppskattat föredrag. Johan,<br />
som är en av delägarna i<br />
konsultföretaget Provins fem,<br />
talade om hur konsulttjänst<br />
inom organisationspsykologin<br />
kan se ut.<br />
Förändring underifrån<br />
Som helhet fungerade organisationen<br />
kring kursen mycket bra.<br />
En enkät för utvärdering av varje<br />
moment hade iordningställts.<br />
Påminnelserna att denna skulle<br />
fyllas i haglade under hela helgen.<br />
Sammanställningen har<br />
dock inte kommit till min kännedom<br />
i skrivande stund.<br />
Som sammanfattning av kursen<br />
kan jag personligen dra slutsatsen<br />
att en del av de förändringar<br />
som vi vill åstadkomma,<br />
bättre lön, högre status och så<br />
vidare, måste komma underifrån.<br />
Samarbete är bra och nödvändigt<br />
för att komma någonstans.<br />
Vi måste sluta tala om för<br />
varandra att den ena utbildningen<br />
är bättre eller sämre än den<br />
andra, att den ena inriktningen<br />
är mera rätt en den andra. Det är<br />
vi själva som måste lyfta oss,<br />
ingen kommer att göra jobbet åt<br />
oss. Engagera er! ■<br />
Gustaf Hilding<br />
SR-ledamot i Linköping<br />
21
När<br />
idealen<br />
vittrar<br />
Den oberörbara<br />
Regi: Oskar Roehler<br />
Distributör: Triangelfilm<br />
Filmen ”Den oberörbara”<br />
är en hybrid mellan<br />
regissörens självbiografiska<br />
uppgörelse med sin<br />
mamma och en politisk<br />
kommentar till Berlinmurens<br />
fall och Tysklands<br />
återförening, skriver Cecilia<br />
Hector, som tycker filmen<br />
är intressant ur båda aspekterna,<br />
men ändå lämnar<br />
henne vagt otillfredsställd.<br />
är<br />
filmen som måste<br />
oberörbara”<br />
’’Den<br />
göras. Den bär tydli-<br />
ga spår av regissörens pockande<br />
frigörelseprocess. Det gör att<br />
han lyckas få bilden av den oberörbara<br />
modern att beröra sin<br />
publik. Sonen frambär en paradoxal,<br />
postum hyllning till sin<br />
försumliga moder. Gisela Elsner<br />
är i sonens porträtt av henne<br />
en fullblodsexhibitionist som<br />
får fylla varje filmruta med sin<br />
anslående gestalt. Allt från den<br />
uppseendeväckande Nefertiteperuken<br />
hon envisas att bära<br />
över Diorkappan till de stylthöga<br />
stövletterna. Bilden av modern<br />
är påfallande just bildmässig.<br />
Precis som sig bör i en film,<br />
tyngs den inte av någon besvärande<br />
dialogmassa.<br />
Regissören Oskar Roehler<br />
har inspirerats av bland andra<br />
Fassbinder, Bergman och bröderna<br />
Cohen. Trots att han haft<br />
ett så uppenbart eget intresse i<br />
filmen, framstår han som en mogen<br />
konstnär. Det är lätt att föreställa<br />
sig att filmen om mamma<br />
bokstavligen stod i vägen för<br />
fortsatt skapande. Nu finns den<br />
och nu kan Oskar fortsätta på sin<br />
bana – förhoppningsvis befriad.<br />
Allt detta gör att man frestas att<br />
tro att det är en ung debutant vi<br />
har att göra med. Det är fel. Os-<br />
kar Roehler är strax över femtio<br />
år och har en rad filmer bakom<br />
sig. I Sverige har vi bara hittills<br />
sett en av dem på Stockholm<br />
filmfestival och den fick ingen<br />
distribution i Sverige.<br />
Det har skrivits en hel del om<br />
”Den oberörbara” så ni har<br />
kanske redan bakgrunden klar<br />
för er: Gisela Elsner växte upp i<br />
en familj där fadern var direktör<br />
i Siemens och modern verkar ha<br />
varit kall som stål. Familjen<br />
gjorde sig en förmögenhet efter<br />
kriget och dottern gjorde uppror<br />
genom att umgås i vänsterkretsar.<br />
Gisela Elsner började skriva<br />
romaner och gjorde succé med<br />
”Jättedvärgarna” (Bonniers förlag,<br />
1965). Därefter lyckades<br />
hon aldrig leva upp till de fortsatta<br />
förväntningarna. 1959 gifte<br />
hon sig med en annan västtysk<br />
författare, Klaus Roehler<br />
och fick sonen Oskar. Vi får inte<br />
veta något om äktenskapet eller<br />
om henne som mor. Vi får bara<br />
förstå att relationer inte var Giselas<br />
starka sida. Filmen skildrar<br />
hennes sista dygn. När berlinmuren<br />
faller 1989 faller också<br />
Gisela, hon tar livet av sig genom<br />
att låta sig falla genom ett<br />
fönster på den avvänjningsklinik<br />
hon för tillfället befann sig.<br />
Berlinmurens fall avgörande<br />
Jag vet egentligen ingenting om<br />
hur Gisela Elsner tog livet av<br />
sig, jag har bara filmens version.<br />
Och den tar onekligen fasta på<br />
hur murens fall och återföreningen<br />
av de bägge tyska staterna<br />
blir avgörande för huvudrollsfiguren.<br />
Hon verkar ha tagit<br />
F I L M R E C E N S I O N<br />
politiken till sig på ett närmast<br />
perverterat sätt. Jag hade inte<br />
tänkt så för 33 år sen. Då var det<br />
privata politiskt och politiken<br />
blev privat. Jag föreställde mig<br />
nog aldrig att konsekvenserna<br />
skulle kunna bli dessa om den<br />
parollen drevs till sin yttersta<br />
konsekvens.<br />
Oskar Roehler ska ha all heder<br />
av att han lyckas beskriva<br />
sin mammas sista dagar så rakt<br />
och utan nämnvärd bitterhet.<br />
Avståndet mellan mor och son<br />
när de i filmen möter varandra<br />
efter tre år är så påtagligt att det<br />
känns som om man skulle kunna<br />
ta på det. Det präglas mer av<br />
stelnad sorg än av vrede.<br />
Filmen är uppbyggd kring en<br />
rad möten. Hanna Flanders<br />
(mamman heter så i filmen i ett<br />
försök att skilja på dikt och<br />
verklighet) är på gränsen till<br />
suicid när hon i sin eleganta<br />
münchenlägenhet ser på TV hur<br />
jublande människor river Berlinmuren.<br />
Denna upptakt blir<br />
betecknande för en lång rad av<br />
Hannas paradoxala reaktioner<br />
på det som sker i världen. På så<br />
sätt blir filmen också en bildmässig<br />
inventering av en djupt<br />
melankolisk persons svarta<br />
världsbild.<br />
”Den oberörbara” är en film<br />
om hur ett politiskt skede i<br />
historien griper tag i en enskild<br />
människa så att det blir en<br />
oskiljaktig del av hennes liv.<br />
När epoken är över, muren faller,<br />
måste också den människans<br />
liv ta slut. I psykoanalytisk mening<br />
saknar Gisela egna inre<br />
goda objekt som skulle kunna<br />
Skådespelerskan<br />
Hannelore Elsner<br />
spelar sin namne<br />
Gisela Elsner<br />
i filmer Den<br />
oberörbara.<br />
inge henne förhoppningen om<br />
att relationen till en annan människa<br />
är möjlig.<br />
I scener där Gisela möter en<br />
servil portier eller ett lika servilt<br />
butiksägarpar är det tydligt att<br />
det är som kund Gisela har ett<br />
värde, när pengarna tryter och<br />
hon tvingas ta in i en schabbig<br />
lägenhet eller försöka sälja tillbaka<br />
sin diorkappa möts hon av<br />
kalla handen. På baren dit hon<br />
söker sig möter hon en i förstone<br />
devot beundrare av sina böcker,<br />
som så snart han märker att han<br />
inte lyckas köpa henne med<br />
smicker slår om i brutalt förakt.<br />
Portieren på lyxhotellet hon<br />
brukar ta in på i Östberlin är en<br />
grotesk nidbild av den kapitalistiska<br />
världens betjänt. Förläggaren<br />
som hon verkar ha haft ett<br />
förhållande med är enbart besvärad<br />
när hon dyker upp i hans<br />
uppsluppna firande av murens<br />
fall. På hotellet tilltalas hon av<br />
en prydlig yngre man som visar<br />
sig vara hotellets manlige prostituerade<br />
och i yttersta förnedring<br />
betalar hon honom sina<br />
sista mark. En kvinnlig förlagstjänsteman<br />
förbarmar sig<br />
över henne, men den bostad hon<br />
erbjuder är placerad mitt i något<br />
vi här hemma skulle kallat miljonprogramsområde,tillkommet<br />
i syfte att ge arbetarklassen<br />
anständiga bostäder. Här får hon<br />
in på bara huden erfara hur det<br />
samhälle hon idealiserat i sin naivitet<br />
blev till en förnedrande<br />
misär för många miljoner.<br />
När hon i desperation söker<br />
sig ut för att bryta isoleringen<br />
tvingas hon på sina stilettklack-<br />
22 PsykologTidningen 9/02
ar ta sig över en till synes oändlig<br />
leråker för att hitta närmaste<br />
bar. En varmhjärtad kvinna<br />
fångar upp henne när hon i yttersta<br />
nöd står helt mal placé vid<br />
en korvkiosk i sin diorkappa<br />
utan att verka kunna förstå hur<br />
hon skulle kunna mätta sig där.<br />
Kvinnan tar henne med till sin<br />
stora bullriga familj och där får<br />
hon erfara hur de skålar för den<br />
nya friheten utan muren. Hennes<br />
egna försök att delge dem sin<br />
syn på det moraliska förfall som<br />
nu ska utvecklas skorrar hopplöst<br />
falskt i dessa människors<br />
öron.<br />
Allegori<br />
Filmen har vid det här laget antagit<br />
allt fastare allegoriska former.<br />
Här är den ignoranta<br />
vänsterradikalen från väst som<br />
hyste ogrundade förhoppningar<br />
till öst. Men här är också den<br />
kvinna som fullständigt barskrapad<br />
står vid sitt livs slut. Skådespelerskan<br />
Hannelore Elsner<br />
bär av en slump samma efternamn<br />
som Gisela och hon spelar<br />
sin roll med en inlevelse som<br />
om hon spelar från djupet av sig<br />
själv. Det var länge sen jag såg<br />
en film med så stark biografisk<br />
bakgrund som lyckats bli så<br />
trovärdig som ”Den oberörbara”.<br />
Filmen har ingen slagsida åt<br />
redovisning som brukar verka så<br />
störande när en autentisk berättelse<br />
ska filmas. Hanna Flanders<br />
möter våra blickar naken i sin<br />
yttersta kamp för den existens<br />
hon trodde skulle kunna bära<br />
henne.<br />
Den känsla av vag otillfredställelse<br />
som jag fortfarande<br />
känner inför filmen tror jag har<br />
att göra med en desillusionering<br />
som jag och många generationskamrater<br />
med mig tvingats<br />
till av historiens gång. Det är ett<br />
slående tidens tecken att det åter<br />
blivit angeläget för filmare och<br />
teaterfolk att ta sig an politiska<br />
ämnen. Det spelas politisk teater<br />
igen i Sverige.<br />
68-generationen skaffar sig<br />
en överblick och många yngre är<br />
glädjande nog åter intresserade<br />
av att se världen i politiska termer<br />
och att själva skaffa sig ett<br />
perspektiv. Men varje avidealisering<br />
har sitt pris, världen gick<br />
inte att rädda på det sätt vi trodde<br />
då, det är bara att hoppas att<br />
nya sätt kommer att prövas. ■<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Cecilia Hector<br />
När beskedet är cancer<br />
– en stödbok<br />
av Marta Cullberg Weston,<br />
Wahlström och Widstrand, 2001.<br />
Jag har jobbat på Radiumhemmet<br />
som psykolog i femton år<br />
och under den tiden mött<br />
många människor med cancer i<br />
olika skeden av sjukdomen. Jag<br />
har också träffat människor<br />
som, även om de inte själva fått<br />
en diagnos, ändå är mycket berörda<br />
av sjukdomen hos en anhörig.<br />
Många berättar om viljan<br />
att själv kunna påverka hur man<br />
känner sig och helst också sjukdomen.<br />
I dagens sjukvård, och kanske<br />
särskilt när det gäller cancerbehandlingar,<br />
är patienten utlämnad<br />
till experternas beslut. Det<br />
är svårt att som lekman vara tillräckligt<br />
insatt för att göra egna<br />
bedömningar. Det kan kännas<br />
som att man ”lämnar in sin<br />
kropp” för behandling och att<br />
man själv är passiv i processen.<br />
Att kunna vara aktiv som patient<br />
och delta i den egna behandlingen<br />
och rehabiliteringen upplevs<br />
därför som mycket värdefullt.<br />
Behovet av en ”stödbok” som<br />
den Marta Cullberg Weston<br />
skrivit är därför oerhört stort.<br />
Här finns information om cancersjukdom,<br />
om hur man kan reagera<br />
som patient och som anhörig<br />
i olika skeden av sjukdomen.<br />
Författaren ger också tips<br />
och förslag till hur situationen<br />
kan hanteras, både psykiskt och<br />
fysiskt.<br />
Boken inleds med en beskrivning<br />
av cancerbeskedet och<br />
krisreaktioner i samband med<br />
detta. Därefter kommer ett kapitel<br />
som kort beskriver olika tumörformer.<br />
Det är bra att betona<br />
att cancer är en rad olika sjukdomar.<br />
Prostata- och bröstcancer<br />
behandlas specifikt.<br />
Texten är för ytlig, och skulle<br />
ha tjänat på att en specialist på<br />
dessa tumörformer konsulterats.<br />
När det gäller till exempel screening<br />
för prostatacancer slår författarens<br />
personliga erfarenheter<br />
igenom. Nackdelen med en<br />
överdiagnosticering av prostatacancer<br />
är att många män då<br />
skulle tvingas ta ställning till be-<br />
B O K R E C E N S I O N E R<br />
Ansvaret är inte patientens<br />
handling som medför impotens<br />
och sänkt livskvalitet. Man vet<br />
ännu inte värdet av tidig behandling,<br />
en studie pågår som<br />
bäst. Dessa aspekter bör också<br />
beaktas av en man som vill ha<br />
ett PSA-test som komplement<br />
till palpation, något som inte berörs<br />
i boken.<br />
I kapitlet ”Att vara cancerpatient”<br />
ges olika exempel på situationer<br />
som man som patient<br />
kan uppleva och en del tips om<br />
hur man kan hantera dem. En<br />
del av tipsen kan förefalla enkla<br />
och självklara, men det kan vara<br />
väldigt användbart att få dessa<br />
förslag. Många patienter uttrycker<br />
just ett behov av tips<br />
från andra som varit i samma situation.<br />
En liten nackdel är att<br />
tipsen ofta ges inne i löpande<br />
text. Det skulle kanske vara lättare<br />
att se dem om de också presenterades<br />
i slutet av varje avsnitt.<br />
”Second opinion”<br />
Kapitlet ”Cancerbehandlingar”<br />
beskriver olika former av behandling.<br />
Det är bra att Marta<br />
Weston Cullberg tar upp rätten<br />
till en ”second opinion”, något<br />
som ju finns även här i Sverige,<br />
men som är okänt av de flesta.<br />
Att operationen tas upp som ett<br />
särskilt problem är viktigt. De<br />
flesta studier av känslomässiga<br />
reaktioner och livskvalitet finns<br />
i samband med cytostatikabehandling,<br />
strålbehandling eller<br />
hormonterapi. Problemen vid<br />
kirurgi är inte studerade i sam-<br />
ma utsträckning. För patienterna<br />
är dock de kirurgiska ingreppen<br />
av stor betydelse och de aspekter<br />
som tas upp är mycket relevanta.<br />
Medan många av effekterna<br />
av de övriga behandlingsformerna<br />
är reversibla, lämnar ofta<br />
kirurgin bestående konsekvenser,<br />
inte minst i form av synliga<br />
ärr. I detta kapitel ges också en<br />
rad tips. Jag uppskattar särskilt<br />
att Marta Cullberg Weston tar<br />
upp att man inte ska förvänta sig<br />
att göra stordåd och att må bra<br />
efter avslutad behandling, utan<br />
att denna tid tvärtom kan vara<br />
jobbig. Det är viktigt att patienterna<br />
får denna kunskap. Att<br />
man bör diskutera alternativ<br />
tilläggsbehandling med läkaren<br />
behöver påpekas, eftersom<br />
många patienter skäms för att ta<br />
tilläggspreparat och därför inte<br />
vågar prata med läkaren om detta.<br />
Kapitlen sex till nio handlar<br />
om immunförsvar, hur kroppen<br />
och psyket samverkar, hur man<br />
ska stärka sitt immunförsvar och<br />
minska sin stress. Dessa kapitel<br />
är jag kritisk mot liksom mot det<br />
genomgående temat i boken,<br />
nämligen ”kampen mot cancern”.<br />
Marta Cullberg Weston<br />
resonerar lekmannamässigt gällande<br />
sambandet mellan immunförsvar,<br />
stress och cancer.<br />
Resonemanget framstår som<br />
logiskt, men innehåller flera<br />
fallgropar. Den första är att sambandet<br />
mellan immunförsvar<br />
och cancer i stor utsträckning är<br />
outforskat. Forskare inom immunologin,<br />
som jag pratat med,<br />
anser inte att det är sannolikt att<br />
man kan påverka prognosen vid<br />
en diagnosticerad cancer med<br />
psykologiska metoder. En cancerutveckling<br />
är ju, som författaren<br />
också påpekar, sannolikt<br />
resultatet av en mängd händelser<br />
under en lång tid. En diagnosticerad<br />
tumör innehåller ett<br />
så stort antal celler att det är<br />
osannolikt att man skulle kunna<br />
påverka dem genom att förstärka<br />
immunförsvaret med ”tankekraft”.<br />
Den andra fallgropen är<br />
därför att även om man kan stärka<br />
immunförsvaret med psykologiska<br />
metoder och även med<br />
kost, fysiska övningar och liknande<br />
så vet man inget om hur<br />
23
det i så fall skulle påverka tumören.<br />
Skapar skuldkänslor<br />
När jag började arbeta med cancerpatienter<br />
för många år sedan<br />
var metoder för att stärka immunförsvaret<br />
och därmed påverka<br />
utgången av sjukdomen<br />
mycket populära. Många patienter<br />
kom med starka skuldkänslor<br />
för att inte ha kunnat ”kämpa”<br />
tillräckligt och med oro för hur<br />
de känslomässiga reaktionerna<br />
påverkar sjukdomen. Ofta hade<br />
anhöriga och välmenande vänner<br />
kommit med en rad idéer om<br />
hur patienten själv skulle kunna<br />
påverka sin sjukdom. Patienterna<br />
hade då också skuldkänslor<br />
gentemot dem.<br />
Det finns, så vitt jag vet, inget<br />
belagt samband mellan stress<br />
och cancer. Forskningsresultaten<br />
är motstridiga. Visualisering<br />
har inte visat effekter på cancer.<br />
B O K R E C E N S I O N E R<br />
Marta Cullberg Weston tar upp<br />
studier av Fawzy och Spielgel<br />
där psykoterapi hade effekter på<br />
överlevnad. Även om dessa studier<br />
är randomiserade, finns det<br />
kritik mot dem, bland annat vad<br />
gäller kontrollen för prognostiska<br />
faktorer.<br />
De råd som Marta Cullberg<br />
Weston ger – att minska stressen<br />
och att i största möjliga mån leva<br />
som vanligt – står i kontrast<br />
till råden om olika metoder att<br />
stärka immunförsvaret. Jag är<br />
rädd att de ökar trycket på patienterna<br />
att ändra sin livsstil och<br />
ägna ännu mer tid åt sjukdomen<br />
än nödvändigt. Att vila, äta gott,<br />
göra det man tycker om och att<br />
umgås med anhöriga och vänner<br />
tror jag är mer meningsfullt.<br />
Även om författaren påpekar<br />
att var och en ska göra som den<br />
vill, så har hon lagt ansvaret på<br />
patienten för utgången av sjukdomen<br />
i och med den starka fo-<br />
Tematisk Freudbiografi<br />
Freud av Octave Mannoni.<br />
Översättning och förord: Håkan<br />
Liljeland. Bearbetning och översättning<br />
av tyska citat: Mats Leffler.<br />
Efterord: Per Magnus Johansson.<br />
Glänta produktion 2001.<br />
Octave Mannoni levde<br />
mellan 1899 och 1989<br />
och hade ett brokigt<br />
liv. Under andra världskriget<br />
tjänstgjorde han som chef för<br />
den franska kolonialförvaltningens<br />
säkerhetstjänst på Madagaskar.<br />
Han återvänder till hemlandet<br />
efter kriget och börjar en<br />
psykoanalys hos den franska<br />
psykoanalysens portalgestalt<br />
Jacques Lacan. Åter på Madagaskar<br />
är han närvarande vid<br />
1947 års fruktansvärda repression<br />
som den franska kolonialmakten<br />
utförde mot Madagaskars<br />
självständighetsrörelse.<br />
Över 100 000 tusen människor<br />
dödades. Mannoni tog ställning<br />
för självständighetsrörelsen och<br />
hans position inom kolonialförvaltningen<br />
blev omöjlig. Han<br />
skrev när han var tillbaka i Paris<br />
en av postkolonialismens första<br />
genomarbetade skrifter Prosper<br />
and Caliban: The Psychology of<br />
Colonization, som fortfarande<br />
finns tillgänglig i det aktuella utbudet<br />
på till exempel Karnacs<br />
bokhandel i London.<br />
Mannoni återupptar analysen<br />
hos Lacan och blir själv psykoanalytiker<br />
relativt sent i livet.<br />
Han gifter sig med Maud, som<br />
för de flesta svenskar kanske<br />
mer än Octave förknippas med<br />
namnet Mannoni. Hon har kommit<br />
ut med flera böcker på<br />
svenska.<br />
Mannoni är naturligtvis starkt<br />
påverkad av Lacan. Det finns i<br />
den här aktuella boken Freud<br />
den vanliga franska betoningen<br />
av Freuds tidiga skrifter: Studier<br />
i hysteri, Drömtydning, Vardagslivets<br />
psykopatologi, Vitsen<br />
och Råttmannen och ytterligare<br />
några. Alla dessa har en tonvikt<br />
på ordens och språkets symboliska<br />
funktion. Mannoni intar<br />
dock en självständig position i<br />
förhållande till Lacan; han är<br />
kritisk mot auktoritets- och<br />
maktbegär, som han tycker sig<br />
se och är också skeptisk till de<br />
ibland mycket avkortade sessioner<br />
som Lacan och hans epigoner<br />
körde med. Han kastar dock<br />
inte ut barnet med badvattnet<br />
och förblir på sitt sätt lojal med<br />
Lacans rörelse och är den som<br />
kuseringen på stress, immunförsvar<br />
och cancer. Den starka betoningen<br />
på ”kamp mot cancern”<br />
som genomsyrar hela boken<br />
antyder också att det hänger<br />
på patienten själv.<br />
Information är ett mycket<br />
viktigt men svårt område. Här<br />
märks att Marta Cullberg<br />
Westons erfarenheter av cancerbehandling<br />
inte kommer från<br />
den offentliga svenska sjukvården.<br />
Hon ger ofta rådet ”fråga<br />
Din läkare”. Majoriteten av cancerpatienterna<br />
i svensk sjukvård<br />
har inte en läkare som ansvarar<br />
för behandlingen. Det finns stora<br />
brister i kontinuiteten i vårdkedjan.<br />
Svenska patienter är ofta<br />
hänvisade till många olika personer<br />
under sin cancersjukdom<br />
och det skulle ha varit värdefullt<br />
om denna problematik också behandlades<br />
i boken.<br />
När det gäller information<br />
framkommer också tydligt att<br />
skriver nekrologen om Lacan i<br />
Le Monde. Mannoni var kritiker<br />
och författare också på andra<br />
områden inom litteratur och<br />
konst och han var på detta sätt<br />
inte så beroende av identiteten<br />
som psykoanalytiker. En sådan<br />
position gör det kanske möjligt<br />
att inta en mer skeptisk och<br />
självständig roll i skrivande och<br />
tänkande.<br />
Det finns en rik flora av<br />
Freudbiografier. De flesta, vi<br />
kan ta Jones och Gay som exempel,<br />
blandar Freuds personliga<br />
historia med den teoretiska utvecklingen<br />
av psykoanalysen.<br />
Mannoni har en delvis annorlunda<br />
vinkling. Den ligger i linje<br />
med en uttalad avsikt att följa<br />
Freuds eget önskemål: endast<br />
om händelser i livet är betydelsefulla<br />
för den teoretiska utvecklingen<br />
är de värda att uppmärksamma.<br />
Hans uppläggning<br />
av boken är också tematisk; han<br />
följer ett spår – en idé – i taget<br />
och utvecklar detta oberoende<br />
av den historiska kronologin<br />
tills det är uttömt. Man skulle<br />
kunna befara att detta blir alltför<br />
strikt teoretiskt, men så är inte<br />
alls fallet. Det visar sig att<br />
mycket av den teoretiska utvecklingen<br />
är förknippad med<br />
Marta Cullberg Weston har ett<br />
anhörigperspektiv. Hon anser<br />
att den anhörige ska informera<br />
sig så att han/hon i sin tur ska<br />
kunna informera både patient<br />
och andra närstående. Enligt<br />
min erfarenhet vill de flesta patienter<br />
själva skaffa sig information<br />
i den takt de orkar ta in den.<br />
De vill också bestämma vilken<br />
information de anhöriga och<br />
vänner ska få.<br />
Sammanfattningsvis tror jag<br />
att detta är en bok som kommer<br />
att läsas av många cancerpatienter<br />
och anhöriga. Boken tar upp<br />
en rad områden som är angelägna<br />
för cancerpatienter, men är<br />
enligt min mening alltför fokuserad<br />
på ”kamp mot cancern”. ■<br />
Yvonne Brandberg,<br />
psykolog, docent<br />
Radiumhemmet,<br />
Karolinska sjukhuset<br />
relationer och händelser, som<br />
ger ett liv åt framställningen.<br />
För att man ändå ska behålla en<br />
historisk förankring så finns det<br />
en översiktlig kronologi i inledningen<br />
till boken.<br />
Områden som behandlas mer<br />
ingående är till exempel Drömtydnings<br />
betydelse för utvecklandet<br />
av teorin om den psykiska<br />
apparaten, utvecklingen av<br />
psykoanalysen från en teori om<br />
hysteri till en mer generell psykologi,<br />
incest och fadermord<br />
och skuldkänslornas mysterium.<br />
Det är naturligtvis omöjligt<br />
att hålla en enda idé åt gången<br />
fri från alla andra. Ambitionen<br />
är sympatisk och delvis framgångsrik<br />
och det blir lättare att<br />
se hur utvecklingen går framåt.<br />
24 PsykologTidningen 9/02
Några teman är liksom instuckna<br />
i andra resonemang och jag<br />
skulle vilja lyfta fram ett av<br />
dessa.<br />
Charcots påverkan<br />
Jean-Martin Charcots betydelse<br />
för Freuds utveckling behandlas<br />
ovanligt tydligt. Freud kommer<br />
till Charcot med en gedigen tysk<br />
fysiologisk utbildning. Han tror<br />
på en teori som har fysiologin<br />
som utgångspunkt för att förklara<br />
sjukliga tillstånd. Charcot utgår<br />
mer från symtomen och bryr<br />
sig inte primärt om den fysiologiska<br />
grunden. Freud opponerar<br />
mot detta och söker sig fram<br />
med sin egen fysiologiska förklaringsmodell.<br />
När Freud i ett<br />
sådant sammanhang inte hittar<br />
någon förklaring till ett symtom<br />
svarar Charcot honom: ӂa<br />
n’empêche pas d’exister’” [”det<br />
hindrar inte att det existerar”].<br />
Mannoni menar att detta gav<br />
Freud impulsen att börja tänka<br />
att det fanns föreställningar som<br />
var separerade från medvetandet<br />
och gav en öppning mot det<br />
som skulle bli hans bestående<br />
stora upptäckt; det omedvetna.<br />
(Även för Mannoni själv verkar<br />
detta yttrande ha varit oerhört<br />
förtätat, eftersom en av hans<br />
böcker har fått just denna titel).<br />
En näraliggande påverkan<br />
från Charcot är att hans arbetsmetod<br />
bestod i att låta tingen, eller<br />
fenomenen, tala. Freud hade<br />
naturligtvis en liknande erfarenhet<br />
ifrån sina fysiologiska studier,<br />
men Charcots påverkan tillät<br />
honom att utveckla detta förhållningssätt.<br />
Det tycks för övrigt<br />
vara en evig motsättning<br />
mellan fysiologins och psykologins<br />
primat, som man kan känna<br />
igen även i dagens debatt.<br />
Detta sätt att låta tingen tala<br />
märks tydligt i hans uppsats om<br />
Michelangelos Moses. Innan<br />
han skrev om Moses stod han<br />
faktiskt timtals i flera dagar<br />
framför denne Moses, inte på<br />
helspänn och fylld av frågor,<br />
utan till synes utan avsikter. Så<br />
småningom kommer han fram<br />
till något (att Moses håller på att<br />
sätta sig efter att initialt ha haft<br />
tanken att rusa fram och kasta<br />
sig över dem som dyrkade guldkalven;<br />
han var rädd att stentavlorna<br />
skulle utsättas). Vi kan se<br />
hur den kliniska föreställningen<br />
om jämnt svävande uppmärksamhet<br />
förebådas redan här.<br />
Grundprincipen i detta ar-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
B O K R E C E N S I O N E R<br />
betssätt; samla material, vänta,<br />
och till slut sammanfatta de intryck<br />
man får av att betrakta går<br />
att se i nästan allt Freud gjorde.<br />
Drömtydning är en lång uppräkning<br />
av exempel åtföljt av ett<br />
avslutande sammanfattande och<br />
syntetiserande kapitel.<br />
På detta sätt kan man enligt<br />
Mannoni betrakta hela psykoanalysen<br />
– om man ska använda<br />
den egna terminologin – som<br />
en motöverföringsprodukt. En<br />
bräcklig grund kan det tyckas,<br />
även om det är frågan om en<br />
upptäcktsprincip. Upptäckterna<br />
måste ju infogas i ett sammanhängande<br />
schema. Detta nära<br />
förhållande mellan det metafysiska<br />
och det teoretiska är klädsamt<br />
redovisat i psykoanalysen;<br />
det vore av värde om andra discipliner<br />
också redovisade sitt<br />
förhållande till det metafysiska<br />
på motsvarande sätt.<br />
Intressant förord<br />
och efterord<br />
Till boken finns ett intressant<br />
och utförligt förord av Håkan<br />
Liljeland om Octave Mannoni<br />
och hans livsöde och hans position<br />
inom den psykoanalytiska<br />
rörelsen. Det finns också ett lika<br />
intressant efterord av Per Magnus<br />
Johansson om att skriva om<br />
Freuds liv. Efterordet är en nästan<br />
heltäckande redogörelse för<br />
vad som skrivits om Freud i biografisk<br />
riktning. Ett särskilt utrymme<br />
i denna genomgång får<br />
Fritz Wittels, en man som deltog<br />
i den nära kretsen kring Freud<br />
fram till omkring 1910. Därefter<br />
drog han sig tillbaka och hade<br />
ett visst perspektiv på Freud och<br />
var oberoende av honom. Med<br />
beskrivningen av Wittels får boken<br />
ett speciellt helhetsperspektiv;<br />
en lågmäld hyllning till dem<br />
som både tågar i ledet och ändå<br />
har förmågan att gå vid sidan.<br />
Wittels återinträdde i Wiens<br />
psykoanalytiska förening något<br />
år efter det att hans bok hade<br />
publicerats.<br />
Boken har även ett väl fungerande<br />
index. Av 242 sidor utgör<br />
Mannonis text 168 sidor.<br />
En kritisk synpunkt har jag på<br />
den i övrigt utmärkta översättningen.<br />
Det finns några välkända<br />
svåröversatta tyska ord av<br />
hög dignitet. Det är Leistung,<br />
Verleugnung, Verneinung och<br />
Spaltung. Översättarlaget har<br />
här bestämt sig för att använda<br />
prestation, avvisande, förnekan-<br />
de och klyvning. Det sista ordet<br />
är vi numera helt överens om,<br />
men den svenska freudöversättningens<br />
handling, negering och<br />
förnekande tycker jag duger<br />
minst lika bra som nomenklaturen<br />
i Mannonis bok. Även för<br />
mig som är väl insatt i originaltexterna<br />
blir detta förvirrande,<br />
särskilt som förnekande i denna<br />
text så att säga byter från Verleugnung<br />
till Verneinung. Å<br />
andra sidan kan man kanske betrakta<br />
detta som en inspiration<br />
till att ytterligare undersöka begreppens<br />
faktiska innebörd.<br />
Det är glädjande att Mannoni<br />
nu har kommit ut på svenska.<br />
Jag känner en tacksamhet mot<br />
de eldsjälar som presenterat<br />
denna psykoanalytiska klassiker,<br />
som publicerades på franska<br />
redan 1968. Boken är krävande,<br />
men det är väl värt besväret<br />
att läsa den. Den kan vara möjlig<br />
som kurslitteratur och lämplig<br />
som grundbok i avancerade studiecirklar<br />
om psykoanalys. Den<br />
erbjuder också stimulans för<br />
praktiserande psykologer, psykoanalytiker<br />
och psykoterapeuter.<br />
■<br />
Bengt Warren<br />
Litteratur:<br />
Jones, Ernst (1980). Sigmund Freud<br />
– Life and Work. The Hogarth Press,<br />
London.<br />
Gay, Peter (1988). Freud: A Life for Our<br />
Time. Norton, New York.<br />
Wittels, Fritz (1924). Sigmund Freud.<br />
Der Mann, die Lehre, die Schule.<br />
1924, E P Tal & Co Verlag, Leipzig/<br />
Wien/Zürich.<br />
Sjögren, Lars (1989). Sigmund Freud.<br />
Mannen och verket. Natur och Kultur,<br />
Stockholm.<br />
Johansson, Per Magnus (1999).<br />
Freuds psykoanalys. Utgångspunkter.<br />
Daidalos, Göteborg.<br />
BENGT WARREN är psykolog<br />
och psykoanalytiker, medlem i redaktionen<br />
för den svenska freudutgåvan<br />
och för tidskriften Divan.<br />
Lättillgängligt om autism<br />
Lära barn med autism<br />
att ”läsa” andras tankar<br />
och känslor av Patricia Howlin,<br />
Simon Baron-Cohen och Julie<br />
Hadwin, Cura Bokförlag, 2001.<br />
Boken är främst en handbok<br />
för lärare och föräldrar. Boken<br />
är den första av sitt slag på<br />
svenska eftersom den presenterar<br />
ett rikt bildmaterial som fungerar<br />
som hjälp vid undervisningen<br />
i hemmet och i skolan.<br />
Bokens många illustrativa exempel<br />
erbjuder det autistiska<br />
barnet att öva upp sin förståelse<br />
av mentala tillstånd, tankar, intentioner,<br />
önskningar och<br />
känslor.<br />
Lära barn med autism ... undersöker<br />
vidare sambandet mellan<br />
bristande så kallad ”theory<br />
of mind” och andra vitala funktionsområden<br />
och beskriver metoder,<br />
som man kan tillämpa för<br />
att förbättra förmågan hos autistiska<br />
barn att förstå hur andra<br />
människor tänker – mentalisering.<br />
De problemområden författarna<br />
behandlar i boken är bland<br />
annat följande:<br />
– hur man tolkar ansiktsuttryck<br />
– hur man känner igen uttryck<br />
för ilska, sorg, fruktan och<br />
glädje<br />
– hur känslor påverkas av vad<br />
som händer och sker och av<br />
vad man väntar sig ska hända<br />
– hur man ser på saker och ting<br />
ur en annan människas perspektiv<br />
– hur man förstår vad en annan<br />
människa tror och vet<br />
Boken är en pedagogiskt väl utformadsteg-för-steghandledning<br />
och är därför lätt att följa,<br />
vilket också gör den lättillgänglig<br />
och faktiskt rolig att använda<br />
i undervisningen med autistiska<br />
barn.<br />
Förordet till Lära barn med<br />
autism… har Lena Andersson,<br />
psykolog och förbundssekreterare<br />
i Riksföreningen Autism,<br />
skrivit. Enligt henne är boken<br />
”ett efterlängtat och välkommet<br />
komplement till annan pedagogisk<br />
litteratur på området”. Jag<br />
rekommenderar boken varmt<br />
såväl till föräldrar med autistiska<br />
barn som till pedagogisk personal<br />
som i sitt arbete kommer i<br />
kontakt med dessa barn. ■<br />
Thomas Silfving<br />
psykolog<br />
25
Konsulten i med-<br />
och motgång<br />
I konsultens värld<br />
av Curt Anderson,<br />
Studentlitteratur.<br />
Det finns många föreställningar<br />
om hur det är att<br />
arbeta som konsult,<br />
några är inbillade, några förankrade<br />
i egen verksamhet. En föreställning<br />
är att konsulten är välbetald,<br />
styr sitt eget liv, arbetar<br />
ibland och har mycket fritid<br />
för angenäma sysselsättningar.<br />
Denna föreställning blir bekräftad<br />
av omslagsbilden på en ny<br />
bok ”I konsultens värld” skriven<br />
av tidigare organisationskonsulten,<br />
numera universitetslektorn<br />
Curt Andersson.<br />
Här ser man en ung man med<br />
surfingbräda spanande ut över<br />
havet på Bali, eller är det Fiji,<br />
efter nästa häftiga våg. I bakgrunden<br />
några infödingar involverade<br />
i någon primitiv religiös<br />
ceremoni. Det var alltså med ett<br />
visst intresse jag läste denna bok<br />
för att få biljetten till denna<br />
värld. Jag har nu läst igenom boken<br />
och kan besviket konstatera<br />
att i konsultens värld finns ingen<br />
tid och kanske inte ens pengar<br />
för dylika utflykter.<br />
Konsulten är en hårt arbetande<br />
person med ett otacksamt<br />
uppdrag, inte sällan kämpande<br />
för en rimlig ersättning. Anderssons<br />
uppfattning om vilka egenskaper<br />
som karaktäriserar en<br />
konsult skapar samtidigt en bild<br />
av konsulten som blir övermänniskolik.<br />
En konsult bör ha ”intellektuell<br />
förmåga, empati och förståelse<br />
för människor, förmåga att<br />
kommunicera, särskilt att kunna<br />
lyssna aktivt, holistisk syn,<br />
emotionell mognad, trygghet i<br />
sig själv, initiativförmåga, en<br />
hög stresströskel, integritet och<br />
etik, psykisk hälsa och styrka<br />
samt ”förståelse och stöd från<br />
sin familj eller den/de som konsulten<br />
lever tillsammans med”.<br />
Det är lätt att känna sig otillräcklig.<br />
Misslyckas man leva<br />
upp till detta har man enligt An-<br />
B O K R E C E N S I O N E R<br />
dersson ingen att skylla på.<br />
Andersson har efter 20 år som<br />
konsult, och nu med den distans<br />
till funktionen han fått under sitt<br />
universitetslektorskap, skrivit<br />
sitt testamente eller är det memoarer,<br />
som han riktar till studerande<br />
vid universitet och<br />
högskolor inom beteendevetenskaplig<br />
och personalinriktade<br />
program. Boken är skriven för<br />
människor som står i början av<br />
sin karriär, men kan även med<br />
behållning läsas av den som funderar<br />
på att byta sin skenbart<br />
trygga offentliga anställning<br />
och kasta sig ut i egen företagsamhet.<br />
Eller varför inte av en<br />
köpare av konsulttjänster.<br />
Konsult inget yrke<br />
Visserligen är bokens titel ”I<br />
konsultens värld” och Andersson<br />
hävdar att konsultrollen är<br />
ett ”yrke” som växer dramatiskt,<br />
men när man köper boken bör<br />
man veta att ”konsult” i denna<br />
bok är detsamma som organisationskonsult,managementkonsult<br />
och dylikt – ”kärt barn har<br />
många namn”. Jag håller inte<br />
med Andersson om att konsult<br />
är ett yrke i sig. Konsultskapet<br />
uttrycker en relation till uppdragsgivaren<br />
och inget annat.<br />
Professionen har man innan<br />
man etablerar sig som konsult.<br />
Konsult är inte heller någon<br />
auktoriserad titel. Det finns inget<br />
som hindrar en bilmontör eller<br />
en psykolog att kalla sig konsult,<br />
men gör de det så definierar<br />
de inte bara sin relation till kunden<br />
utan också till arbetet. En<br />
bilmontör/bilkonsult byter inte<br />
avgassystemet på din bil, men<br />
han ger dig – mot ersättning –<br />
råd om hur man går tillväga.<br />
Konsulten är helt enkelt en rådgivande<br />
specialist inom ett visst,<br />
kvalificerat område. Säger någon<br />
att han/hon är konsult så är<br />
den naturliga följdfrågan ”Inom<br />
vilken bransch då?”<br />
Anderssons bok är omfångsrik.<br />
På drygt 400 sidor beskriver<br />
han konsultens värld. Boken delar<br />
sig i två delar. I den första delen<br />
finns uttömmande kapitel<br />
om vem som lämpar sig som<br />
konsult, om konsultens arbetsfält,<br />
om relationen mellan konsult<br />
och uppdragsgivare, om hur<br />
man arbetar med förändringsarbete,<br />
om olika konsultmetoder<br />
och konsultationsprocessen.<br />
I den andra delen redogör Andersson<br />
för hur han själv genomfört<br />
ett antal uppdrag på<br />
några större (bland annat Akzo<br />
Nobel och ICA) och mindre företag.<br />
Personligen anser jag att<br />
den andra delen är den mest värdefulla.<br />
Andersson bjuder på en<br />
levande beskrivning av både<br />
med- och motgångar i sin konsultgärning,<br />
och hur han hanterat<br />
dessa. Den andra delen illustrerar<br />
också på ett konkret sätt<br />
den första delens mer teoretiska<br />
text. Här får man veta hur man<br />
gör en organisationsanalys och<br />
hur man arbetar med ledarskapsproblem.<br />
Utan att själv ha arbetat som<br />
organisationskonsult förstår jag<br />
att konsultens uppgift i mycket<br />
hög grad är att få igång processer<br />
och blockerad kommunikation.<br />
Lite lättsinnigt skulle man<br />
kunna beskriva det som att konsulten<br />
”springer med skvaller”.<br />
Det kan låta nedsättande, men<br />
uppgiften är långt ifrån enkel.<br />
”Skvallret” måste spridas till<br />
rätt person eller gruppering, på<br />
rätt sätt vid rätt tillfälle. Vad<br />
som är rätt låter sig inte lätt beskrivas,<br />
här fordras det en känsla<br />
för takt, respekt och ”empati<br />
och förståelse för människor”. I<br />
exemplen finns kunskaper som<br />
kan generaliseras till andra situationer<br />
och företag. Belöningen<br />
är konsultarvodet och i bästa fall<br />
ett tack från berörda. Inte sällan<br />
får dock konsulten finna sig i att<br />
bli bemött med misstänksamhet,<br />
ifrågasättande och otacksamhet.<br />
Och – någon anställningstrygghet<br />
finns inte.<br />
Onödigt omfångsrik<br />
Boken är som sagt omfångsrik.<br />
Det var inte nödvändigt. Inte<br />
sällan ter sig texten obearbetad<br />
och skriven utan tillräckligt<br />
konsultation med förlagsredaktören.<br />
Denne borde ha hjälpt<br />
författaren med att stryka upp-<br />
repningar och förenkla texten<br />
där den blir för omständlig. Detta<br />
gäller framför allt de första,<br />
teoretiska avsnitten. På några<br />
ställen finns även påståenden<br />
som saknar förankring i texten.<br />
På grund av min egen profession<br />
– psykiatrisk forskning – irriterades<br />
jag av att Andersson<br />
ofta säger att konsultens arbetssätt<br />
måste vara ”vetenskapligt”<br />
utan att någonstans reda ut hur<br />
detta vetenskapliga angreppssätt<br />
ska se ut. Hans påståenden tycks<br />
också motsägas av ett uttalande i<br />
Psykologtidningen 20/01, apropå<br />
ett möte i Psykologkonsultföreningen,<br />
där konsulten Lars<br />
Gustafsson hävdar att han aldrig<br />
skriver någon skriftlig rapport<br />
eftersom den blir ”gammal efter<br />
några veckor”. Det är svårt att<br />
acceptera att något, som vill kallas<br />
vetenskap, har ett ”bäst-föredatum”<br />
jämförbart med en<br />
tetrapak yoghurt.<br />
Vetenskaplighet krävs, men<br />
hur ska den se ut? Den frågan<br />
lämnas obesvarad. Själv kan jag<br />
ha förståelse för både Anderssons<br />
och Gustafssons ståndpunkter.<br />
Konsultens uppdragsgivare<br />
vill sannolikt veta om de<br />
metoder konsulten använder är<br />
evidensbaserade, men hur ska<br />
utvärderingen se ut? Högre lönsamhet<br />
är kanske det som är viktigast<br />
för kunden, men kanske är<br />
det orimligt att begära med tanke<br />
på att inte ens de ISO 9000ceritifierade<br />
företagen har kunna<br />
leva upp till detta jämfört<br />
med dem som inte är certifierade.<br />
Att göra randomiserade undersökningar<br />
med kontrollerade<br />
metoder – vetenskapliga honnörsord<br />
– är knappast möjligt.<br />
Anderssons bok fyller absolut<br />
ett behov i glappet mellan yrkesutbildningen<br />
och livet som kon-<br />
26 PsykologTidningen 9/02
sult. Inom högskolans organisationspsykologiska<br />
program är<br />
den lämplig som kurslitteratur –<br />
dock med en anvisning som leder<br />
läsaren förbi upprepningarna<br />
och de ibland något pratiga<br />
och omständliga avsnitten. Dess<br />
andra del vill jag oreserverat rekommendera<br />
särskilt det sista<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
B O K R E C E N S I O N E R<br />
Agneta Hållén, Uppsala<br />
Robert Persson, Stockholm<br />
Lena Widlund, Tidaholm<br />
Elin Samuelsson, Lund<br />
Alkisti Nikolayidis,<br />
Saltsjöbaden<br />
Kristina Persson, Uppsala<br />
Anders Larsson, Järfälla<br />
Gabriella Jones, Göteborg<br />
Maria Thoresson, Göteborg<br />
Antonia Klein, Hedemora<br />
Kerstin Blomberg, Lund<br />
Maria Farm Larsson,<br />
Stockholm<br />
Gabrielle Ödhammar,<br />
Stockholm<br />
Sofia Rehn, Uppsala<br />
Jessica Olsson, Mölndal<br />
Moa Engqvist, Köpenhamn<br />
Anette Nordling, Lund<br />
Carolina Lundin, Uppsala<br />
Julia Hamon, Göteborg<br />
Pin Pettersson, Göteborg<br />
Cecilia Ritzman, Stockholm<br />
Anna Wichberg, Linköping<br />
Carin Holmgren, Linköping<br />
Tommi Räihä, Uppsala<br />
Rita Annell, Bromma<br />
K A L E N D A R I U M<br />
Maj<br />
6 Göteborgskretsen, medlemsmöte<br />
6 Seniorerna, Södra, utflykt<br />
15 Stockholmskretsen, medlemsmöte<br />
16 Seniorerna, Östra, möte<br />
16 Seniorerna, Norra, möte<br />
28 Sjuhäradskretsen, kretsmöte<br />
30 Neuropsykologerna, västra, föreläsning<br />
Juni<br />
1–2 Seniorerna, Västra, utflykt<br />
3 Göteborgskretsen, extra årsmöte<br />
5 Stockholmskretsen, extra årsmöte<br />
6–7 FS<br />
12–14 ”POMS”-konferens i Västervik<br />
kapitlet ”Ofta i konsultvärlden<br />
förekommande begrepp och förkortningar”.<br />
I boken finns också<br />
en omfattande lista med fördjupningslitteratur.<br />
■<br />
N Y A M E D L E M M A R<br />
Gunnar Edman<br />
docent i medicinsk psykologi<br />
September<br />
18–20 Mödra-barnhälsovårdspsykologerna, Nationell konferens<br />
19–20 Kliniska psykologer, studiedag<br />
25–27 Psykologer i förskola och skola, konferens<br />
Susanna Axelsson, Göteborg<br />
David Schain, Lund<br />
Jenny Zeipel, Skarpnäck<br />
Emma Dahlström, Uppsala<br />
Jenny Klevnäs, Lund<br />
Zandra Blomquist, Umeå<br />
Marianne Stahlheuer,<br />
Hälleforsnäs<br />
Magdalena Olofsson, Göteborg<br />
Mia Thornér, Uppsala<br />
Miriam Hofverberg, Umeå<br />
David Johansson, Umeå<br />
Petter Ormann, Stockholm<br />
Jenny Berglund, Umeå<br />
Ulika Wallin, Umeå<br />
Stephan Hansson, Umeå<br />
Elisabet Roudung, Nordmaling<br />
Emelie Dickens, Göteborg<br />
Emma Edvinsson, Uppsala<br />
Maria Hansson, Malmö<br />
Christina Medin, Umeå<br />
Mim Gavel, Stockholm<br />
Ketty Algotsson, Göteborg<br />
Urban Ekman, Umeå<br />
Karin Kiszkiewics, Linköping<br />
Sandra Hernfridsson, Umeå<br />
Hanna Gallo, Malmö<br />
N O T I S E R<br />
Ekonom till IHPUs styrelse<br />
Psykologförbundets<br />
utbildningsinstitut IHPU<br />
har fått en nationalekonom<br />
till styrelsen. Fil lic Johan<br />
Hyltenstam valdes vid<br />
bolagets extra stämma i<br />
januari till styrelsemedlem.<br />
Johan Hyltenstam har ett enmans<br />
konsultföretag med finansuppdrag<br />
åt kunder som<br />
Sveriges riksdag, SIDA och<br />
Världsbanken. Han är medlem i<br />
Penningmarknadsskolan, ett utbildningsföretag<br />
i finansbranschen<br />
och ha suttit med i VJS<br />
styrelse, som bland annat arran-<br />
gerar Juriststämman. Han har<br />
dessutom 17 års erfarenhet från<br />
Nordbanken som finansanalytiker<br />
och finanschef.<br />
Psykologförbundets kongress<br />
2001 beslöt att expandera IH-<br />
PUs verksamhet för att nå en<br />
bredare krets.<br />
– Jag tror det finns en efterfrågan<br />
på kurser utanför psykologkretsen,<br />
även om resurserna<br />
är små. Det kräver emellertid<br />
mycket marknadsföring, säger<br />
Johan Hyltenstam.<br />
Övriga ledamöter i IHPUs<br />
styrelse presenterades i Psykologtidningen<br />
nr 20/01. ■<br />
Nätverk för psykologer<br />
med överviktiga patienter<br />
Andelen överviktiga ökar. Det<br />
gör även det antal överviktiga vi<br />
som psykologer kommer i kontakt<br />
med. Ofta är övervikten det<br />
somatiska symtomet på en<br />
känslomässig och psykosocial<br />
problematik. Den överviktige<br />
individen behöver professionell<br />
hjälp att genomföra den livsstilsförändring<br />
det innebär att gå<br />
ner i vikt och uppnå varaktig<br />
viktstabilitet.<br />
Ett möte för att diskutera gemensamma<br />
erfarenheter och<br />
eventuellt bildande av ett nätverk<br />
för psykologer som kommer<br />
i kontakt med överviktiga<br />
patienter kommer att hållas den<br />
29 maj. Du är varmt välkommen.<br />
Tid: den 29 maj, Kl 18–20<br />
Plats: Utvecklingscentrum<br />
för klinisk överviktsbehandling,<br />
Norrtulls sjukhus, Port A, Norrtullsgatan<br />
14, Stockholm.<br />
Information och anmälan: Birgitta<br />
Adolfsson, 08-672 43 09. ■<br />
Finlandsvenska psykologdagar<br />
på Åland<br />
Ålands Psykologförening inbjuder<br />
psykologer till de första finlandssvenska<br />
psykologdagarna<br />
Tid: 12–14 juni 2002.<br />
Plats: Mariehamn, Park<br />
Alandia.<br />
Program:<br />
”Salutogena faktorer”, professor<br />
em., barn- och ungdomspsykiater<br />
Marianne Cederblad,<br />
Stockholm<br />
”Psykologrollens nya utmaningar”,<br />
hälsocentralpsykolog<br />
Ralf Häggquist, Närpes<br />
”Dyslexi och ADHD hos<br />
vuxna”, Jan Alm, psykolog och<br />
doktorand, Uppsala.<br />
Dagarna inleds onsdag kl.<br />
16.00 och avslutas fredag kl. 14.<br />
Dagarna hålls på hotell Park<br />
Alandia, Norra Esplanadgatan<br />
3, Mariehamn (tel 018-14230).<br />
Ett viss antal rum finns reserverade<br />
till gruppris.<br />
Deltagaravgift: Inklusive<br />
kaffe/te alla dagar samt sightseeing<br />
med lunch endast 130<br />
Euro (inklusive middag torsdagkväll<br />
150 Euro).<br />
Anmälan: Snarast möjligt,<br />
men senast 10 maj 2002.<br />
Anmälningar och förfrågningar<br />
kan göras till Crister<br />
Eriksson GSM + 358 457<br />
0723797 eller helst per e-mail<br />
cristere@aland.net och till Iris<br />
Grüssner-Hellman GSM + 358<br />
400 669020 eller e-mail<br />
iris.grussner-hellman@ahl.<br />
aland.fi<br />
Ytterligare info och program<br />
sändes efter anmälan. ■<br />
27
I <strong>artikel</strong>n ”Hit går din medlemsavgift”<br />
i Psykologtidningen nr<br />
7–8 uppges felaktigt att Psykologtjänst<br />
höjt sina medlemsavgifter.<br />
På Psykologkongressen<br />
2001 beslöts att Psykologtjänsts<br />
medlemmar från och med i år<br />
ska betala halv avgift till förbundet<br />
i stället för som tidigare 30<br />
procent av medlemsavgiften.<br />
R Ä T T E L S E R<br />
Den konferens som nämndes i<br />
slutet av <strong>artikel</strong>n om den amerikanske<br />
barnläkaren Mel Levins<br />
arbetsmetod (Psykologtidningen<br />
7–8/02) har dessvärre redan<br />
ägt rum. Det handlade om oktober<br />
2001 och inte oktober 2002.<br />
■<br />
D I S P U T A T I O N E R<br />
Cheryl McCamish-Svensson har<br />
disputerat på avhandlingen<br />
”The Components of Well-<br />
Being among Older Persons: A<br />
Longitudinal Perspective.”<br />
Institutionen för psykologi,<br />
Lunds universitet.<br />
Robert Holmberg: ”Organiserande<br />
och kvalitetsutveckling.<br />
Om sönderfall, upprätthållande<br />
och begripliggörande i arbetslivet.”<br />
Institutionen för psykologi,<br />
Lunds universitet.<br />
Mats Dahl: ”Processing<br />
Asymmetries of Emotionally<br />
Valenced Stimuli.”, Institutionen<br />
för psykologi, Lunds universitet.<br />
Jouko Arvonen: ”Change,<br />
production and employees – an<br />
integrated model of leadership”,<br />
Psykologiska institutionen,<br />
Stockholms universitet.<br />
E M Rigné disputerar 14 maj<br />
på avhandlingen ”Profession,<br />
science and state – psychology<br />
KRETSAR & YRKESFÖRENINGAR<br />
Neuropsykologerna, västra<br />
Västra regionen inbjuder till<br />
föreläsning<br />
Tid: 30:e maj kl 15.00–16.30<br />
Plats: Psykologiska institutionen,<br />
Haraldsgatan, Göteborg.<br />
Tema: ”Det asteno-emotionella<br />
syndromet och andra organiska<br />
psykosyndrom”.<br />
Föreläsare dr Martin Rödholm,<br />
Enheten för neuropsykologi och<br />
neuropsykiatri, Sahlgrenska<br />
Universitetssjukhuset.<br />
Sjuhäradskretsen,<br />
kretsmöte<br />
Tid: 28 maj, kl 17.00–19.00<br />
Plats: Kommundelskontoret<br />
Brämhult, sammanträdesrummet<br />
plan 3, Våglängdsgatan<br />
21 B, Borås.<br />
Mötet kommer främst att<br />
behandla bildandet av en psykologförening<br />
i Borås kommun.<br />
in Sweden 1968–1990.” Sociologiska<br />
institutionen, Göteborgs<br />
universitet.<br />
Susanne Wiking: ”On the Value<br />
of Pictures in Verbal Cognition.”,<br />
Institutionen för psykologi,<br />
Lunds universitet.<br />
Inga Tidefors Andersson:<br />
”Från barndom till brott.” Psykologiska<br />
institutionen, Göteborgs<br />
universitet.<br />
Charlotta Marhold: Musculoskeletal<br />
Pain and Return to<br />
Work. A Cognitive Behavioral<br />
Perspective. Institutionen för<br />
psykologi, Uppsala universitet.<br />
Ingrid Olsson: ”Help-Seeking<br />
and Causal Attributions for<br />
Helping. ”Institutionen för psykologi,<br />
Uppsala universitet.<br />
Pia Eresund: ”Att behandla<br />
störande beteende. Metodutveckling<br />
i barnpsykoterapi.”<br />
Psykologiska institutionen,<br />
Stockholms universitet. ■<br />
Stockholmskretsen<br />
Medlemmarna i Stockholmskretsen<br />
inbjudes till medlemsmöte<br />
för att diskutera Sveriges<br />
Psykologförbunds nya<br />
organisation för Stockholm.<br />
Tid: 15 maj, kl 18.00–21.00<br />
Plats: SAPU, Bondegatan 21.<br />
Karin Graff-Cederström,<br />
2:e vice ordförande, medverkar.<br />
Organisationskonsulterna<br />
Maria Åkerlund och Tomas<br />
Rudal leder en diskussion om<br />
Psykologförbundet ur ett<br />
systemteoretiskt perspektiv.<br />
Stockholmskretsen<br />
har även ett extra årsmöte<br />
för nedläggning av kretsen.<br />
Tid: 5 juni kl 17.30<br />
Plats: Konferensvåningen,<br />
Vasagatan 48.<br />
KRETSAR & YRKESFÖRENINGAR<br />
Gemensamma konferensdagar<br />
Psykologer i förskolan<br />
och i skolan<br />
Tid: 25–27 september, 2002.<br />
Plats: Marina Plaza, Helsingborg.<br />
Tema: I stormens öga – psykologrollen i en föränderlig tid.<br />
Program<br />
Onsdag 25/9<br />
Registrering<br />
10.00 Torgny Danielsson, ordförande i Sveriges<br />
Psykologförbund.<br />
Mats Alvesson, fil dr i tillämpad psykologi,<br />
professor i företagsekonomi, Lund: ”Fångad av en<br />
stormvind” – att navigera med eller utan kompass<br />
i organisationskulturer.<br />
Gunilla Guvå, fil dr, leg psykolog: ”Som ett rö för<br />
vinden” – om att utnyttja eller utnyttjas av krafter<br />
i organisationen.<br />
Rundvisning på Dunkers<br />
kulturhus. Gemensam ”tura” på Öresund.<br />
Torsdag 26/9<br />
9.00 Ingrid Hylander, leg psykolog, fil dr:<br />
”Vindöga – om att kryssa i motvind.” Växlingar och<br />
vändningar i konsultationsprocessen.<br />
Lars Dencik, professor i psykologi, Roskilde:<br />
”Om barn och familj i förändringens virvelvind ”<br />
– och om att med hjälp av psykologi systematiskt<br />
(miss)förstå sin samtid.<br />
Yrkesföreningarnas årsmöte och gemensamt<br />
konstituerande möte<br />
Reception på Helsingborgs Rådhus<br />
Festmiddag<br />
Fredag 27/9<br />
9.00 Alf Nilsson, professor i psykologi, Lund: ”Från vindil<br />
till full storm” – affektens kraft på gott och på ont<br />
Ludvig Igra, psykoanalytiker och författare: ”Vad gör<br />
man när det blåser – yttre och inre kastvindar”<br />
Avslutning med lunch kl 13.00<br />
Anmälan: Senast 1 juli är bindande. Medlemmar i Föreningen<br />
för Psykologer i förskolan eller Föreningen för Psykologer i<br />
skolan 3 000 SEK, icke medlemmar 3 500 SEK. Betalning<br />
sker mot faktura som sänds ut efter anmälan. Slutligt program<br />
och hotellförslag utsändes efter betalning. I konferensavgiften<br />
ingår lunch, kaffe fm och em varje dag samt torsdagens<br />
festmiddag. Öresundsturan ingår ej. Logi ingår ej.<br />
Halvdagar 600 kr inkl kaffe ej lunch eller festmiddag.<br />
Anmälan till: anci.cederquist@stad.helsingborg.se<br />
Skol- och fritidsnämnden, Box 853, 251 08 Helsingborg.<br />
Tel 042-10 69 55, Fax 042-10 63 55.<br />
Upplysningar: Maria Winberg 042-10 67 80,<br />
Pia Sointio 042-10 44 26, Anci Cederquist 042-10 69 55.<br />
Bli medlem? Föreningen för psykologer i Förskolan 150 kr:<br />
Helena Gustafsson 016-10 25 84<br />
e-post; helena.gustafsson@eskilstuna<br />
Föreningen för Psykologer i Skolan 300 kr:<br />
Margareta Grensjö 090-16 50 91 (a), 090-13 03 70 (b)<br />
e-post; margareta.grensjo@umea.se<br />
28 PsykologTidningen 9/02
Handikappsykologernas<br />
sommarkonferens<br />
Tid: 12–14 juni, 2002.<br />
Plats: Västervik, konferenslokal Bryggaren.<br />
Tema: Ett 30-årsperspektiv på behandling och forskning inom<br />
handikappsykologi.<br />
Program:<br />
Onsdag 12/6<br />
11.00–12.00 Incheckning på Bryggaren.<br />
13.00–13.45 Konferensen öppnas.<br />
13.45–16.30 Kognitiv beteendeterapi – en praktisk<br />
orientering (Föreläsare ej klar).<br />
16.30–17.30 Årsmöte.<br />
19.00 Skärgårdsutflykt.<br />
Torsdag 13/6<br />
08.30 Redovisning av projekt ”Terapi med ansiktsmissbildade<br />
barn” Psykolog Elisabet Knudsen,<br />
Göteborg.<br />
10.30–12.30 Forskning inom handikappområdet, professor<br />
Erland Hjelmquist, Göteborg.<br />
13.30–15.30 ”Tourette och jag”.<br />
Skådespelare Pelle Sandstrak.<br />
15.45–17.00 Open space.<br />
19.15 Festmiddag.<br />
Fredag 14/6<br />
09.00 Behandlarrollen. Psykoterapeut Lena Svedin,<br />
Linköping.<br />
11.30–12.00 Avslutning.<br />
Avgift: 3 300 kr för medlemmar, 3 500 kr för icke medlemmar.<br />
Kaffe, tre luncher, skärgårdsutflykt och festmiddag<br />
inkluderade i priset. Obs! Ej boende. Hotellrum bokas och<br />
betalas av deltagarna själva. Till medlemmar skickas hotelllista<br />
med priser i samband med konferensinbjudan.<br />
Icke-medlemmar får listan efter<br />
anmälan. Avgiften faktureras i efterhand, moms tillkommer.<br />
Anmälan: På nedanstående talong, Kommunförbundet,<br />
Kalmar tillhanda senast 17 maj. Fax: 0480-51 252,<br />
e-post: evelyn.gafvert@kalmar.komforb.se<br />
Om avanmälan inkommer efter anmälningstidens slut och<br />
ersättare ej deltar debiteras 50% av avgiften. Vid avanmälan<br />
senare än en vecka före konferensen uttages hela avgiften.<br />
Information: Gunnel Grönwall, tel 0490-86 864,<br />
e-post: gunnelgr@ltkalmar.se<br />
Anna Nilsson, Kommunförbundet, tel 0480-61 555,<br />
e-post: anna.nilsson@kalmar.komforb.se<br />
Kallelse, årsmöte<br />
Medlemmarna i Sveriges handikappsykologers förening<br />
kallas härmed till ordinarie årsmöte år 2002, som äger rum<br />
12 juni, kl 16.30 i Västervik, konferenslokal Bryggaren.<br />
Anmälan, sommarkonferens i Västervik, 12–14 juni, 2002<br />
■ Medlem ■ Icke-medlem<br />
Namn: Tel<br />
Befattning<br />
Adress<br />
Speciella kostönskemål<br />
Fakturamottagare<br />
Sista anmälningsdag 17/5. Anmälan skickas till Kalmar läns<br />
kommunförbund, Box 741, 391 27 Kalmar, fax 0480-51252 eller via<br />
www.kalmar.komforb.se under Kurs och konferens.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Kliniska psykologernas<br />
studiedagar<br />
Tid: 19–20 september 2002<br />
Plats: Ullevi Konferens, Göteborg.<br />
Tema: ”Kan vi som psykologer rätta till Descartes’ misstag?”<br />
Psykologens roll i samhället, nya arbetsfält och möjligheter.<br />
Dagens problem med alla sjukskrivningar och förtidspensioneringar<br />
väcker frågor kring ”sjukt” och ”friskt”. Är vi<br />
”sjuka” eller är det friska reaktioner på livet och det samhälle<br />
vi lever i? Kropp och själ hör ihop. Vår yttre miljö påverkar<br />
vårt inre välbefinnande och våra förutsättningar, såväl psykologiska<br />
som biologiska, påverkar hur vi klarar av krav och påfrestningar<br />
i vår livsmiljö. Denna vetskap har länge varit känd<br />
inte minst bland psykologer. Vi har som psykologer specifika<br />
kunskaper och genom att synliggöra dessa kan vi påverka<br />
samhällsutvecklingen. Vi behöver stärka oss i vår profession<br />
och under våra studiedagar får Du möjlighet till det genom att<br />
lyssna till bland andra:<br />
Tatjana Sivic, docent Göteborg ; ”Från offer till aktör”.<br />
Om att utveckla stödinsatser.<br />
Sven G Carlsson, professor, Göteborgs universitet, tar upp<br />
sina erfarenheter från primärvårdspsykologiprojekt, vad de<br />
innebär, teoretiskt, professionellt, filosofiskt. ”Descartes på<br />
omskolning i primärvården”<br />
Leif Havnesköld, psykolog, Stockholm ”Den emotionella<br />
hjärnan”.<br />
Delta-psykologerna från Göteborg berättar om sitt projekt<br />
och sina erfarenheter.<br />
Ytterligare föreläsare tillkommer.<br />
Detaljprogram i nästa Psykologtidning.<br />
Kostnad: för medlem i SKPF 1.500 kr och för icke medlem<br />
1.800 kr (inkl. fm och em kaffe, samt lunch för båda dagarna.)<br />
Lokal: Ullevi Restaurang & Konferens Skånegatan, Göteborg.<br />
Är Du intresserad anmäl Dig senast 10 juni 2002!<br />
Information: Yakup Toper, tel 031-64 23 09<br />
Sverker Arver (kassör), tel 063-15 33 92<br />
yakup.toper@biskopsgarden.goteborg.se<br />
sverker.arver@jll.se (anmälan hit!)<br />
Anmälan: Descartes’ misstag … senast 02-06-10<br />
Namn<br />
Område: Medlem: ja nej<br />
Adress<br />
Arbetsplats<br />
Tel. Fax:<br />
E-post<br />
Till Sveriges Kliniska Psykologersförening, SFRS, c/o Sverker Arver,<br />
Njords väg 28, 830 43 ÅS<br />
Betalning: Inbetalning sker på föreningens postgiro 97 96 30-7<br />
Föreningen kommer att ha sitt årsmöte 19/9 i anslutning till studiedagarna.<br />
OBS! Medlemsavgiften för 2002 är 150:– inbet på postgiro 97 96 30-7<br />
senast 2002-05-30.<br />
Väl mött i Göteborg<br />
29
Individualpsykoterapirum<br />
nära Odenplan uthyres per<br />
timme måndag eftermiddag<br />
och/eller kväll samt fredag<br />
förmiddag. Tel: 08/31 27 28.<br />
Trevligt terapirum nära<br />
Mariatorget uthyres deltid<br />
0708-26 18 55.<br />
M A R K N A D E N<br />
Föreningen för Mental och<br />
Sexuell hälsa söker samarbetspartner.<br />
För info, tala<br />
med Mehmet, tel 08-650 48 48<br />
el 580 275 00.<br />
E-post: info@fmsh.org<br />
K U R S E R & K O N F E R E N S E R<br />
Kroppsorienterad Psykoterapi<br />
Svenska Institutet för Kroppsorienterad Psykoterapi (Downing)<br />
anordnar följande utbildningar<br />
2002<br />
Introduktionskurs:<br />
Sthlm 13–14 sept, Dr George Downing<br />
Plats: Centralt i Stockholm Kostnad: 2.600:– + moms<br />
Introduktionskurs: Gtbg 20-21 sept, Med dr Viktor Meyer<br />
Plats: Centralt i Göteborg Kostnad: 2.600:– + moms<br />
Temaseminarium: ”Arbete med skam i psykoterapin”,<br />
Sthlm 4–6 okt Dr George Downing, Centralt i Sthlm,<br />
Kostnad: 3.000:– + moms<br />
2003<br />
Introduktionskurs:<br />
Sthlm 24–25 jan, Dr George Downing<br />
Sthlm 27–28 sept, Dr George Downing<br />
Introduktionskurs: Göteborg, april, Med dr Viktor Meyer<br />
Utbildning: Göteborg, startar under hösten 2003<br />
2004<br />
Utbildning i kroppsorienterad psykoterapi startar.<br />
Lärare: G Downing, V. Meyer och C. Waldencrantz-Piselli<br />
Information & anmälan: Maria Palmquist<br />
Tel 070-743 51 58, E-post maria.palmquist@caramella.se<br />
www.kroppspsykoterapi.nu<br />
Psykologpartners Wadström & Wisung AB<br />
samt<br />
Beteendeterapeutiska Föreningen inbjuder<br />
till<br />
WORKSHOP<br />
KBT vid familje-<br />
/relationsproblem<br />
Acceptance and change in couple therapy<br />
Andrew Christensen, Ph.D.<br />
Professor of Psychology<br />
University of California Los Angeles, USA<br />
31 augusti 2002 i Uppsala,<br />
Mer information: magnus.stalby@telia.com<br />
eller telefon 013-4655184<br />
Psykoterapiinstitutet<br />
Utbildning i problemorienterande<br />
samtal/psykodynamisk<br />
counselling<br />
Problemorienterande samtal innebär en avgränsad psykoterapeutisk<br />
insats om fyra samtal. Det utmärkande för metoden är att<br />
genom reflektion fördjupa förståelsen för patientens svårigheter<br />
utifrån den aktuella livssituationen. Handledning i ett team med<br />
kolleger är ett viktigt inslag i metoden. Kursen omfattar litteraturstudier<br />
samt kliniskt arbete under handledning med patienter från<br />
den egna verksamheten.<br />
Kursen vänder sig till psykoterapeuter med lång klinisk erfarenhet.<br />
Till kursen antas åtta deltagare. Kursen äger rum under nio<br />
tisdagseftermiddagar kl. 13.00–16.30 under tiden 020903-<br />
021105 vid Psykoterapiinstitutet, Stockholms läns landsting,<br />
Björngårdsgatan 25, 118 52 Stockholm.<br />
Sista anmälningsdag är 020531 och besked om antagning lämnas<br />
020620.<br />
Kostnad: 10.000 kronor.<br />
Kursansvarig är Kerstin Westlund Cederroth, förfrågningar kan<br />
göras på tfn 08-578 397 62.<br />
Ansökningsblankett rekvireras från Elisabeth Bergquist, tfn 08-<br />
578 397 63 eller e-post: elisabeth.bergquist@spo.sll.se<br />
Utveckling av organisation,<br />
grupp & individ<br />
Provins fem genomför under vår och sommar 2002 tre fristående<br />
kurser i processledarskap:<br />
31/5–1/6 Innovation och kunskapsöverföring i stora grupper,<br />
en tvådagars utbildning i att genomföra förändringsarbete med<br />
hela systemet i rummet enligt skandinaviska förhållanden.<br />
Kursledare är leg. psykolog och fil.dr Anders Risling och organisationskonsult<br />
Calle Karnerud. Kostnad: SEK 6.500* plus moms.<br />
12–16/8 Teambuilding, en fem dagars utbildning som ger teori,<br />
träning och metodkunnande för att genomföra teambuilding<br />
med inriktning på att effektivisera arbets- eller ledningsgruppen.<br />
Kursen leds av leg. psykolog och fil.dr Anders Risling.<br />
Kostnad: SEK 16.000* plus moms.<br />
21–23/8 Utvecklande dialog, en tre dagars arbetskonferens i<br />
Tavistockanda om dimensionerna i det professionella samtalet.<br />
Syftet är att träna och öka förståelsen för hur det egna sättet att<br />
kommunicera hindrar respektive befrämjar andras och den egna<br />
utvecklingen. Konferensen leds av Johan Blomberg och Ylva<br />
Navér, båda leg. psykologer. Kostnad: SEK 8.750 plus moms och<br />
ev internatkostand (Sjöliden, Dalarö).<br />
*Kurserna genomförs i Stockholm.<br />
I Kursavgiften ingår dokumentation, lunch och förfriskningar.<br />
För info beställ prospekt på info@provinsfem.se<br />
eller ring 08-441 04 00.<br />
modern organisationspsykologi<br />
Provins fem startade hösten 2000. Vi har samlats för att med psykologin<br />
som redskap hjälpa organisationer och människor framåt.<br />
Hantverkargatan 51, 112 31 STOCKHOLM, tel: 08-441 04 00 fax: 08-653 59 50<br />
www.provinsfem.se.<br />
30 PsykologTidningen 9/02
Psykologiska institutionen, Stockholms universitet<br />
erbjuder yrkesverksamma psykologer en vidareutbildning i<br />
NEUROPSYKOLOGISK TEORI<br />
OCH DIAGNOSTIK, 10 poäng<br />
Kursen vänder sig till psykologer med behov av fördjupning i neuropsykologisk<br />
teori och diagnostik. Den kommer att ges på deltid<br />
under läsåret 2002–03 och beräknas starta i oktober 2002 och<br />
avslutas i maj 2003. Undervisningen är koncentrerad till tvådagarspass<br />
(måndag–tisdag) fördelade med ett tvådagarspass i<br />
månaden.<br />
Kursens mål är att ge fördjupade kunskaper i neuropsykologisk<br />
teori avseende vuxna och barn och att belysa några aktuella frågeställningar<br />
och metoder inom neuropsykologisk klinisk verksamhet.<br />
Vidare är målet att ge fördjupade kunskaper samt praktiska<br />
färdigheter när det gäller att självständigt planera, genomföra<br />
och avrapportera neuropsykologiska utredningar.<br />
Kursen startar med en genomgång av nervsystemets anatomi,<br />
utveckling och funktion samt en orientering i neurologisk diagnostik<br />
och neurologiska undersökningsmetoder. Därefter belyses<br />
neurologiskt betingade funktionssvårigheter (perception, motorik,<br />
språk och kommunikation, spatialt tänkande, minne, uppmärksamhet,<br />
exekutiv funktion samt neurologiskt betingade personlighetsavvikelser)<br />
och syndrom hos barn och vuxna (CVS,<br />
psykiatri, demenssjukdomar, skalltrauma, etc). Vidare kommer<br />
neuropsykologisk metodik att belysas. Kursens senare del ägnas<br />
tillämpad neuropsykologi med bland annat diskussioner av deltagarnas<br />
egna fall.<br />
För behörighet krävs psykologexamen eller motsvarande. Företräde<br />
ges till de som i sin yrkesverksamhet arbetar med neuropsykologiska<br />
frågeställningar. Den som varit legitimerad psykolog<br />
i minst 5 år kan tillgodoräkna sig kursen som två kurser (av<br />
sex) inom ramen för specialistordningen. Ytterligare upplysningar<br />
kan lämnas av kurssekreterare Kerstin Halldin (tel. 08-16 38<br />
36), eller kursansvarig docent Ove Almkvist (tel. 08-16 38 22 alternativt<br />
e-post: oat@psychology.su.se).<br />
Anmälan görs på särskild blankett som fås genom Kerstin Halldin,<br />
Studentexpeditionen för psykologprogrammet, Psykologiska<br />
institutionen, Stockholms universitet, 106 91 Stockholm.<br />
OBS! Sista anmälningsdag är den 31 maj 2002. Besked om<br />
antagning skickas ut före midsommar.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Lekfulla och kreativa arbetssätt<br />
med barn och föräldrar<br />
Vi inbjuder till en utbildning som syftar till att ge deltagarna<br />
möjlighet att vidga sin repertoar av arbetssätt med barn och<br />
föräldrar i samband med behandling och/eller utredning.<br />
Utbildningen fokuserar på lekfulla, kreativa och ovanliga arbetssätt.<br />
Föreläsningar varvas med övningar och konsultationer<br />
på eget arbete. Utbildningen står på systemteoretisk<br />
grund.<br />
Huvudlärare och kursledare är Martin Söderquist, leg. psykolog,<br />
leg. psykoterapeut och handledare i familjeterapi. Gästföreläsare<br />
kommer att vara bland andra Jim Wilson, Institute of<br />
Family Therapy, London.<br />
Kursen omfattar 18 dagar under hösten 2002 och våren 2003<br />
och är förlagd till Stockholm.<br />
Kostnaden för utbildningen är 19000:– plus moms.<br />
För ytterligare information eller anmälan hänvisas till<br />
Mareld<br />
Sigtunagatan 3, 113 22 Stockholm<br />
Tel 08- 339987, Fax 08- 338593<br />
E-post info@mareld.se<br />
Hemsida: www.mareld.se<br />
Grundutbildning i kognitiv<br />
beteendeterapi (motsv. steg 1)<br />
Psykologpartners W&W AB i samarbete med<br />
Beteendeterapeutiska föreningen anordnar i Linköping<br />
med start augusti/september 2002 ‘steg-1’ i KBT.<br />
Inf./kursplan: Håkan Wisung 013-4655182<br />
eller Olle Wadström 013-4655181<br />
hakan.wisung@telia.com eller olle.wadstrom@swipnet.se<br />
Human Brain Informatics AB inbjuder till kurs i<br />
WAIS-R NI och andra test i<br />
neuropsykologiska utredningar<br />
Kursledare: Håkan Nyman, leg psykolog, specialist i neuropsykologi,<br />
Dr Med Sc.<br />
Målgrupp: Leg psykologer och PTP-psykologer.<br />
Kursbeskrivning: Kursen omfattar totalt fyra heldagar, fördelade<br />
på tre dagar vid det första tillfället, samt en uppföljningsdag<br />
cirka tre månader därefter, då deltagarna förväntas presentera<br />
egna utredningar för diskussion och genomgång. De inledande<br />
tre dagarna ägnas åt den teoretiska grundvalen för neuropsykologiska<br />
utredningar, hjärnans funktionella organisation och hur<br />
beteendet i vid mening antas komma till stånd. Vidare presenteras<br />
deltesten i WAIS-R NI i detalj, liksom inlärnings- och minnestesten<br />
Claeson-Dahl och Rey Complex Figure Test, de exekutiva<br />
proven Trail-Making Test, Ordflödesprovet FAS och Wisconsin<br />
Card Sorting Test, personlighetsinventoriet KSP/SSP, samt en<br />
översiktlig orientering om WAIS III.<br />
Administrering, utvärdering och tolkning av dessa metoder behandlas<br />
utförligt. Avslutningsvis diskuteras modeller för utlåtandeskrivning,<br />
feedback till testpersonen och andra, samt vilken typ<br />
av åtgärder som olika utredningsresultat kan motivera.<br />
Målsättningen är att deltagarna efter de tre inledande dagarna<br />
skall genomföra en övningsutredning som kan diskuteras vid<br />
uppföljningsdagen.<br />
Kurslitteratur: Kursboken Nyman H & Bartfai A (Red.). Klinisk<br />
neuropsykologi. Studentlitteratur AB, 2000, ett kurskompendium,<br />
samt material för FAS och Trail Making Test ingår i kursavgiften.<br />
Manualer till de övriga ingående testen finns på Psykologiförlaget<br />
och införskaffas på egen bekostnad.<br />
Tid och plats: Kursen genomförs 27–29 maj, samt den 9 september<br />
2002, på Hilton Hotel Slussen (f.d. Scandic Crown),<br />
Stockholm.<br />
Kursavgift: Deltagaravgiften är 9500 kronor + moms, och inkluderar<br />
kaffe och lunch alla fyra dagarna, kursboken ”Klinisk Neuropsykologi”,<br />
manual och material för FAS och Trail Making Test,<br />
samt kursintyg. Manualer till de övriga testen förutsätts dock<br />
kursdeltagarna själva införskaffa. Kursavgiften faktureras i samband<br />
med att anmälan bekräftas.<br />
Sista anmälningsdag: 15 maj 2002. Deltagarantalet är begränsat,<br />
plats kan ej garanteras.<br />
Anmälan och upplysningar: Upplysningar lämnas av Håkan<br />
Nyman, Dr Med Sc, specialist i neuropsykologi, på telefon 08-<br />
517 733 02 eller e-post hakan.nyman@ks.se.<br />
Anmälan görs till Håkan Nyman, Institutionen för klinisk neurovetenskap,<br />
Sektionen för psykiatri Hus R5, Karolinska sjukhuset,<br />
171 76 Stockholm eller per e-post till hakan.nyman@ks.se<br />
Besök gärna HUBINs hemsida på www.hubin.org.<br />
31
Svenska Föreningen för Klinisk & Experimentell Hypnos<br />
ger sin 3:e<br />
Legitimationsgrundande<br />
psykoterapiutbildning<br />
60 poäng psykodynamisk terapi med hypnos, start augusti 2002<br />
Stockholm och Göteborg<br />
Behörighetskrav och Kursplan – ring Susanna Carolusson, 031-<br />
7118290. Obligatoriskt förkunskapskrav: grundkurs hypnos;<br />
ges den 6–9 juni och 15–18 augusti i Göteborg. Senaste ansökn.dat:<br />
snarast.<br />
Några få platser kvar!<br />
P L A T S A N N O N S E R<br />
PSYKOLOG<br />
Barn- och ungdomsförvaltningen i Karlstad kommun söker<br />
Psykolog till Borgen/Specialpedagogiskt Centrum.<br />
Tjänsten är ett vikariat på heltid (eventuell förlängning) med<br />
tillträde snarast eller enligt överenskommelse.<br />
Borgens främsta uppgift är att medverka till att skapa en<br />
god lärandemiljö för elever i skolan som är i behov av<br />
särskilt stöd genom utredning och handledning, samt att utveckla<br />
och förmedla specialpedagogiska arbetssätt till skolan.<br />
Borgen erbjuder stimulerande och utmanande arbetsuppgifter<br />
i ett tvärfackligt arbetslag bestående av psykologer,<br />
skolsköterska, skolläkare, specialpedagoger, kurator, logoped<br />
och assistent.<br />
Arbetsuppgifter: Tjänsten innehåller två huvuduppgifter:<br />
Utredningar av barn och ungdomar och förslag till åtgärder,<br />
samt konsultation/handledning och rådgivning till personal<br />
och föräldrar.<br />
Kvalifikationer: Behörighet och kompetens, utöver femårig<br />
universitetsutbildning med påföljande ettårig praktisk<br />
tillämpning är vidareutbildning kring barnpsykologisk utredningsmetodik<br />
önskvärd. Förutom goda praktiska och teoretiska<br />
kunskaper i barn- och utvecklingspsykologi vill vi att du<br />
skall ha god samarbetsförmåga och känna glädje i teamarbete.<br />
Erfarenhet av handledning till personalgrupper och<br />
tidigare arbete som skol- eller förskolepsykolog är meriterande.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Vi erbjuder Dig ett utvecklande och intressant arbete. Vi<br />
har flextid och friskvård.<br />
Tillträdesdag: enligt överenskommelse.<br />
Upplysningar: Lisbet Engh Kraft, enhetschef, tel 054-<br />
29 57 17 eller Kicki Polleryd, leg psykolog, tel 054-29 57 82.<br />
Facklig företrädare: Caroline Runstrand, leg psykolog, tel<br />
054-29 65 97.<br />
Sista ansökningsdag: 17 maj<br />
Ansökan insändes till: Karlstad Kommun, Barn- och ungdomsförvaltningen,<br />
651 84 Karlstad.<br />
Jakobsberg – Karolinska Psykiatriska Öppenvård<br />
ansvarar för den psykiatriska öppenvården<br />
till invånarna i Järfälla, Solna, Sundbyberg<br />
och Upplands-Bro kommuner. För de<br />
patienter som behandlas för psykossjukdomar<br />
finns mottagningar i Järfälla, Solna och<br />
Upplands-Bro. Dessa ingår i Psykossektionen.<br />
Som LUS-klinik har vi även till uppgift att<br />
genom forskning, utveckling och utbildning,<br />
utveckla och förmedla ny kunskap.<br />
Jakobsberg-Karolinska Psykiatriska<br />
Öppenvård Psykossektionen, söker en<br />
Leg. Psykolog, heltid.<br />
Centrummottagningen, Solna.<br />
Centrummottagningen är en öppenvårdsmottagning<br />
för patienter med schizofreni och närbesläktade<br />
psykoser och här finns en bred kompetens<br />
inom detta område.<br />
Mottagningen samverkar med slutenvårdsavdelningar<br />
vid Jakobsbergs, Karolinska, och Löwenströmska<br />
sjukhusen, samt med akuta och mobila<br />
team. I vårt arbetssätt ingår evidensbaserade farmakologiska<br />
och familjeinriktade behandlingssätt.<br />
Arbetsuppgifter: Förekommande arbetsuppgifter<br />
för psykologer i psykiatrisk öppenvård såsom<br />
utredning, diagnostik, behandling, rådgivning och<br />
konsultation, med speciell inriktning mot psykossjukdomar,<br />
särskilt schizofreni. Även undervisning<br />
och handledning av psykologstuderande och andra<br />
personalkategorier kan förekomma.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog med erfarenhet av<br />
psykiatri, helst från psykosområdet. Som meriterande<br />
ser vi psykoterapeutisk utbildning, helst KBT,<br />
samt kompetens i psykologisk diagnostik, såväl<br />
neuro- som personlighetspsykologisk. Intresse för<br />
familjearbete, anhörigstöd i olika former är en fördel.<br />
Goda möjligheter till handledning, såväl klinisk<br />
som vetenskaplig. Vi söker en självständig psykolog,<br />
som med energi och entusiasm vill vara med<br />
och skapa möjligheter för personer som drabbats<br />
av svåra psykiatriska sjukdomar att så långt möjligt<br />
utveckla och återhämta personliga, sociala och<br />
arbetsinriktade funktioner.<br />
Egenskaper som samarbetsförmåga, flexibilitet och<br />
allmän personlig lämplighet kommer att tillmätas<br />
stor betydelse. Vi förutsätter att Du har datorvana,<br />
då vi tillämpar datoriserad patientjournal (BMS).<br />
Du bör också ha intresse för forskning och undervisning.<br />
Arbetstid: Heltid 40.00/40.00<br />
Anställningsform: Tillsvidareanställning. Tillträde<br />
snarast<br />
Tala med: Sektionschef Henrik Gregemark<br />
tel. 08-587 312 00, 070-453 03 00,<br />
Psykologsamordnare Bo Digné tel. 08-587 313 09.<br />
Välkommen med din ansökan senast 22 maj<br />
2002 märkt med ref nr 09/02 ställd till Jakobsberg-<br />
Karolinska psykiatriska öppenvård, att:<br />
Inger Hoppe, Birgittavägen 4, 177 31 Järfälla<br />
32 PsykologTidningen 9/02
PsykologTidningen 9/02<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken är en del av<br />
förvaltningen för Primärvård, psykiatri och habilitering i<br />
Örebro läns landsting. I länet pågår ett intensivt utvecklingsarbete<br />
kring Universitetssjukhuset. Vår klinik vill<br />
vara en del i denna process med målet att bli en tydlig<br />
och stark universitetsklinik på lång sikt.<br />
Slutenvården vid<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
kliniken i Örebro söker<br />
Två Psykologer<br />
Avdelning 5 är en akut- och utredningsavdelning. Vi har<br />
sex platser och tar emot ungdomar upp till 18 år, och deras<br />
familjer.Vi gör akuta insatser/bedömningar samt gör utredningar<br />
på uppdrag av socialtjänst och andra vårdgrannar. Vi<br />
arbetar i team, där tvärvetenskapen har stor betydelse. Vi<br />
integrerar den psykodynamiska grundsynen med systemteoriskt<br />
och miljöterapeutiskt tänkande.<br />
Avdelning 3 är en 5-dygns behandlingsavdelning för tonåringar.<br />
Vi bedriver miljöterapeutiskt arbete utifrån en<br />
psykodynamisk referensram. Avdelningen har under de senaste<br />
åren utvecklats till att på ett mer strukturerat sätt ta med<br />
föräldrarna i miljöarbetet med tonåringen. Det tvärvetenskapliga<br />
teamet blir då mycket viktigt. De olika kompetenserna<br />
bidrar till att flera olika synsätt och metoder<br />
integreras och vi kan lägga tyngdpunkten på att få behandlingsplanen<br />
individuell.<br />
Vi söker Dig som är legitimerad psykolog och har god<br />
förmåga att arbeta i team på ett flexibelt sätt. Har du erfarenhet<br />
av barnpsykiatriskt arbete är detta meriterande.<br />
Tillsvidareanställning 100%, tillträde efter överenskommelse.<br />
Upplysningar: Avdelningsföreståndare avd 5, Bo-Göran<br />
Andersson , tfn 019-602 57 25, Avdelningsföreståndare avd<br />
3, Lillemor Wittgren , tfn. 019-602 57 23, Klinikpsykolog<br />
Liv Sand-Gunnarsson , tfn. 019-602 57 00.<br />
Facklig företrädare: SACO, Lennart Garlund, , tfn<br />
019-602 92 12.<br />
Din ansökan märkt med ref nr BUP 39 skickar Du senast<br />
2002-05-20 till Psykiatri och habilitering, Ewa Straumits,<br />
Box 1613, 701 16 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
Annonsera ut nya tjänster!<br />
När du eller din arbetsplats söker en ny medarbetare, sätt ut en<br />
platsannons i PsykologTidningen!<br />
PsykologTidningen är det främsta annonsorganet när det gäller<br />
psykologtjänster. Tidningen når större delen av psykologkåren,<br />
och platsannonserna har ett stort läsvärde.<br />
Påminn din arbetsgivare om att annonsera lediga tjänster i PsykologTidningen!<br />
I annonsen bör även anges facklig kontaktperson.<br />
För mer information kontakta annonsansvarig på Psykolog-<br />
Tidningen Brittmarie Haake, tel 08-567 06 454 eller fax 08-<br />
567 06 490.<br />
Kungsbacka Kommun söker<br />
PSYKOLOG<br />
till skola/barnomsorg<br />
Heltid ev. deltid. Tillsvidareanställning och vikariat.<br />
Ytterligare information finns på<br />
www.platsbanken.ams.se<br />
SPO Psykiatrin Södra söker<br />
Chef för<br />
Psykoterapienheten<br />
Heltid<br />
Psykoterapienheten är en del av Stockholms Produktionsområde<br />
Psykiatrin Södra, med lokaler inom Rosenlundsområdet<br />
på Södermalm i Stockholm. Vid enheten arbetar 25<br />
leg psykoterapeuter (19 tjänster) och 2 sekreterare. Psykoterapienhetens<br />
huvuduppgifter är att utföra psykoterapibedömningar,<br />
bedriva lång- och korttidspsykoterapier enskilt<br />
och i grupp samt att erbjuda handledning och konsultationer<br />
till medarbetare inom SPO Södras övriga psykiatriska verksamheter.<br />
Uppföljnings- och kvalitetssäkringsfrågor ingår<br />
som en kontinuerlig del i uppdraget.<br />
Psykoterapienheten har funnits i sin nuvarande form i 6 år och<br />
har under denna tid utvecklat en kreativ miljö med öppenhet<br />
för arbete med och vidareutveckling av olika psykoterapimetoder<br />
på såväl psykodynamisk som på kognitiv grund.<br />
Som chef har Du delegerat personal- och budgetansvar. I dialog<br />
med Dina medarbetare ansvarar Du för att verksamheten<br />
strävar mot gemensamma mål i ett öppet arbetsklimat.<br />
I arbetsuppgifterna ingår att delta i psykiatriorganisationens<br />
ledningsgråd och att företräda organisationen i psykoterapifrågor<br />
såväl internt som externt. I viss mån ingår även att delta<br />
i det klinska arbetet.<br />
Kvalifikationer:<br />
Leg psykoterapeut med dokumenterad erfarenhet av:<br />
• Organisation och ledarskap, företrädesvis inom offentlig<br />
vård<br />
• Handledning i psykoterapi och i psykiatriskt behandlingsarbete<br />
• Psykoterapeutiskt bedömnings- och behandlingsarbete i<br />
offentlig sektor.<br />
Vi söker en person med hög grad av självständighet, god samarbetsförmåga<br />
och flexibilitet. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet.<br />
Tillträde: Februari 2003.<br />
Upplysningar: Produktionsenhetschef Filipe Costa, tel. 08-<br />
686 67 70, Chef för Psykoterapienheten Margareta Mörner, tel.<br />
08-616 57 57, Personalsekreterare Annika Elm, 08-686 67 74.<br />
Välkommen med Din ansökan och meritförteckning, märkt<br />
med ref nr 5/02, senast den 27 maj 2002 under adress: SPO<br />
Psykiatrin Södra, Administrationen, att: Annika Elm,<br />
Sköntorpsvägen 29, 2 tr, 120 38 Årsta.<br />
Psykiatrin Södra<br />
33
Barn- och ungdomspsykiatri<br />
Verksamhetsområde Länet Sydost söker<br />
Enhetschef<br />
till Nynäshamns BUP<br />
VÄLKOMMEN TILL EN LITEN OCH TREVLIG MOTTAGNING<br />
VID HAVET!<br />
Mottagningen ligger centralt i Nynäshamn och har knappt 6 heltidstjänster<br />
fördelat på läkare, socionomer, psykologer och assistent.<br />
Teamet innehåller både medarbetare som arbetat länge<br />
och nyanställda medarbetare. Det är därför ett delvis nytt team<br />
som skall svetsas samman inför de nya utmaningar och arbetsuppgifter<br />
vi står inför i samarbetet med vårdgrannar och i patientarbetet.<br />
I teamet finns en mångsidig och varierad barnpsykiatrisk kunskap<br />
och erfarenhet att använda sig av i det psykoterapeutiska,<br />
psykosociala och utredande arbetet med barn, ungdomar och<br />
deras familjer. Stor vikt läggs vid samarbetet med skola, socialtjänst<br />
och andra som arbetar med barn och ungdomar i kommunen.<br />
I Nynäshamns kommun bor ungefär 24.000 invånare, varav<br />
cirka 6.000 är barn och ungdomar.<br />
Enhetschefen leder och planerar arbetet vid mottagningen. I arbetsuppgifterna<br />
ingår även eget barnpsykiatriskt, psykosocialt<br />
Feelgood är ett av Sveriges största börsnoterade hälsoföretag med 73 enheter<br />
och 700 anställda i Sverige och en omsättning på 426 Mkr. Feelgood som är<br />
rikstäckande levererar ett komplett tjänsteutbud inom hälsa, miljö, träning,<br />
företagshälsovård och sjukvård.<br />
Feelgood Region Öst söker<br />
Legitimerad<br />
psykoterapeut/beteendevetare<br />
för heltidstjänst.<br />
Arbetsuppgifter<br />
Som leg. psykoterapeut/beteendevetare kommer du att möta anställda inom<br />
Feelgoods kundföretag och erbjuda kortare terapeutiska insatser så som kris- och<br />
korttidsterapi. Du kommer att fungera som stöd i utvecklings- och förändringssituationer<br />
och arbeta med rehabilitering i samarbete med andra yrkeskompetenser<br />
inom Feelgood.<br />
Du arbetar främst med individuella samtal men också på grupp- och organisationsnivå.<br />
I dina arbetsuppgifter ingår även stresshantering, chefsstöd och utåtriktad<br />
verksamhet gentemot kundföretagen.<br />
Kompetens och erfarenhet<br />
Vi vill att Du är leg. psykoterapeut med god erfarenhet av bedömningsarbete samt<br />
erfarenhet av professionellt personalsocialt arbete inom näringslivet. Vi vill även att<br />
du har vana vid kundrelaterat arbete samt erfarenhet av att arbeta med och förstå<br />
processer i grupper och organisationer. Vi välkomnar gärna manliga sökande.<br />
Information<br />
Upplysningar om tjänsten lämnas av leg. psykoterapeut<br />
Mona Palmstierna per telefon 08-14 38 20.<br />
Sista ansökningsdag är 7 juni 2002.<br />
Välkommen att skicka Dina ansökningshandlingar till;<br />
Feelgood Öst AB<br />
Att: Platschef/företagsläkare Sonia Alknert,<br />
Kammakargatan 9A<br />
111 40 Stockholm<br />
För ytterligare information kring Feelgood och våra affärsområden besök vår<br />
webbplats www.feelgood.se.<br />
och psykoterapeutiskt arbete med barn, ungdomar och deras<br />
familjer. Enhetschefen ingår i verksamhetschefens ledningsgrupp<br />
för den öppna barn- och ungdomspsykiatrin inom verksamhetsområdet.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog, leg läkare med specialistkompetens<br />
i barn- och ungdomspsykiatri eller socionom. Bred erfarenhet<br />
och goda kunskaper i barn- och ungdomspsykiatriskt utrednings-<br />
och behandlingsarbete samt arbetsledarerfarenhet. Stor<br />
vikt fästes vid god samarbetsförmåga och personlig lämplighet.<br />
Uppdraget är på heltid och tidsbegränsat till i första hand 1 år,<br />
men kan förlängas i ytterligare 5 månader.<br />
Upplysningar lämnas av verksamhetschef Maria Dunerfeldt, tfn<br />
08-690 58 87. Fackliga kontaktpersoner är Kjell Lindqvist, Psykologförbundet,<br />
tfn 08-690 67 99, Monika Olsson, Läkarförbundet,<br />
tfn 08-470 08 70, Inger Ploom Norell, SSR, tfn 08-690 67 89.<br />
Din ansökan, märkt med ref nr Barnpsyk 045/02 vill vi ha senast<br />
den 28 maj 2002 till Norra länets produktionsområde, Barn- och<br />
ungdomspsykiatri, att: Maria Dunerfeldt, Box 175 64, 118 91<br />
Stockholm. E-post: maria.dunerfeldt@bup.sll.se<br />
BARNHÄLSOVÅRDEN<br />
i Sörmland<br />
Psykolog<br />
Ref nr MSE 64/02<br />
Heltid 40 t/v. Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Tjänsten är placerad vid centrala barnhälsovården (C-BHV) med<br />
tjänstgöring företrädesvis inom västra länsdelen i Landstinget<br />
Sörmland (kommunerna Katrineholm, Flen och Vingåker).<br />
C-BHV i Sörmland är en länsövergripande resurs. Enheten består<br />
av ett expertteam med barnhälsovårdsöverläkare, fem psykologer,<br />
samordnande sjuksköterska och två sekreterare.<br />
För närvarande pågår ett aktivt arbete med att utveckla nya former<br />
för stöd åt nyblivna föräldrar.<br />
Arbetsuppgifter<br />
Förebyggande hälsovård inom barnhälsovården<br />
genom:<br />
• Konsultation och fortbildning till BVC-personal<br />
• Stöd och rådgivning till föräldrar<br />
• Utredningar av barn<br />
• Samverkan med övriga enheter som arbetar<br />
med barnfamiljer<br />
• Medverkan i metodutvecklingsarbete och<br />
utvärdering av verksamheten<br />
Kvalifikationer<br />
Leg psykolog<br />
• Meriterande är erfarenhet av såväl utrednings/<br />
behandlingsarbete med små barn som av<br />
konsultation/fortbildning på området.<br />
• Stor vikt kommer att läggas vid personlig lämplighet<br />
• Körkort erfordras<br />
Upplysningar: Lämnas av barnhälsovårdsöverläkare Karin Segnestam,<br />
tfn 016-10 47 97, BHV-psykologerna Britt-Marie Ekoff,<br />
tfn 0155-24 55 96 och Gun Hjertzell, tfn 016-10 36 70. e-post<br />
bhv.sormland@mse.dll.se<br />
Facklig representant: Kristian Richter, tfn 016-10 31 59.<br />
Ansökan: Välkommen med Din ansökan inkl meritförteckning till<br />
Mälarsjukhuset Administration plan 13, 631 88 Eskilstuna.<br />
Sista ansökningsdag 2002-05-22.<br />
34 PsykologTidningen 9/02
när jag blir vuxen<br />
ska jag ha<br />
lackskor och bo<br />
ihop med en älg…<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
BARNHÄLSOVÅRDEN I ÖSTERGÖTLAND<br />
söker<br />
Psykolog, 100%<br />
med tillträde hösten 2002 efter överenskommelse.<br />
Barnhälsovården i Östergötland ombildas till en landstingsövergripande enhet med<br />
arbetsplatser i Norrköping, Linköping och Motala. I enheten finns ytterligare sju<br />
psykologer, BHV-överläkare, samordnande sjuksköterska och administrativ personal.<br />
Arbetsuppgifter: Att bidra med psykologisk kompetens inom den förebyggande<br />
barnhälsovården. Barnhälsovården riktar sig till barn i ålder 0 – 6 år.<br />
Arbetsuppgifterna består främst av konsultation och fortbildning till BVC-personal,<br />
bedömning och utredning av enskilda barns behov, kortare behandlingsinsatser, stöd i<br />
föräldraskapet, samt metodutvecklingsarbete.<br />
Önskvärda kvalifikationer: Vi söker i första hand en leg psykolog, men är också<br />
öppna för att ta emot en PTP-psykolog. Erfarenhet av arbete kring barn är meriterande,<br />
liksom erfarenhet av ett konsultativt arbetssätt. Du bör ha körkort. Enheten har tillgång<br />
till leasingbilar.<br />
För närmare upplysningar kontakta BHV-överläkare Göran Hermansson<br />
tel. 013-22 50 83, e-post goran.hermansson@lio.se, BHV-psykolog och facklig företrädare<br />
Agneta Hulterström tel. 011-22 45 86, e-post agneta.hulterstrom@lio.se.<br />
Välkommen med Din ansökan senast 15 maj 2002 under adress: chef.sekr Kerstin<br />
Strömwall, Barn och Kvinnocentrum, Universitetssjukhuset, 581 85 Linköping.<br />
Mer information om Landstinget i Östergötland hittar du på www.lio.se<br />
Hjälp barn<br />
med cancer<br />
Tack vare forskningens<br />
framsteg botas idag<br />
ca 75 procent av alla<br />
cancersjuka barn. Vi fortsätter<br />
stödja forskningen<br />
med sikte på att inga barn<br />
ska drabbas av cancer.<br />
postgiro: 90 20 90-0<br />
telefon: 08-661 56 40<br />
www.barncancerfonden.se<br />
35
Division psykiatri ansvarar<br />
för norrbottningarnas behov<br />
av psykiatriska specialistinsatser.<br />
Sektorspsykiatrin<br />
i Piteå ansvarar för såväl<br />
baspsykiatri som högspecialiserad<br />
psykiatri med både<br />
öppenvård, mellanvård via<br />
enheterna samt slutenvård.<br />
Upptagningsområdet omfattar<br />
kommunerna Piteå, Älvsbyn,<br />
Arvidsjaur och Arjeplog.<br />
Piteå är en idyllisk och<br />
charmig småstad vid<br />
Norrlandskusten nära natursköna<br />
områden. Förutom<br />
att Piteå är en riktig sommarstad<br />
med sprudlande liv, kan<br />
Piteå erbjuda året om ett rikt<br />
och varierande musikutbud<br />
på hög nivå. Luleå universitet<br />
har en hel del av sin verksamhet<br />
i Piteå. Piteå har en<br />
välorganiserad barnomsorg<br />
och skola. För närvarande är<br />
bostadssituationen bra.<br />
Psykolog till Nyköping<br />
Arbetsförmedlingen Rehabilitering i Södermanlands län är en<br />
länsövergripande stödfunktion till länets arbetsförmedlingar med<br />
inriktning på arbetslivsinriktad rehabilitering.<br />
Vi utgår från att du är legitimerad psykolog, är utåtriktad, flexibel<br />
och har en välutvecklad kommunikationsförmåga och intresse av<br />
konstultativt arbetssätt.<br />
Vi erbjuder ett rörligt, självständigt arbete med många kontaktytor<br />
och omväxlande arbetsuppgifter. Tyngdpunkten ligger på att<br />
föra samtal med människor med diffusa svårigheter som har svårt<br />
att ta sig ut på arbetsmarknaden. Verksamheten inom Arbetsförmedlingen<br />
är ständigt i förändring och vi förutsätter att du tilltalas<br />
av detta.<br />
Kunskaper i kognitiv psykologi, gärna utbildning i KBT, eller<br />
systemteoretiskt arbetssätt, är meriterande och en tillgång när det<br />
gäller att finna förändringsmöjligheter tillsammans med de<br />
människor vi arbetar för. Det krävs även kunskaper när det gäller<br />
personlighetsbedömningar och testförfaranden.<br />
Förutom Dina arbetskamrater samarbetar du med arbetsförmedlare<br />
på olika arbetsförmedlingar samt rehabiliterande myndigheter.<br />
Din uppgift är att se till att de arbetspsykologiska aspekterna får<br />
en framskjuten plats i arbetet med människor i en utsatt situation.<br />
Du tillhör en psykologgrupp och får kontinuerligt handledning.<br />
Du kommer att ha ditt tjänsteställe i Nyköping men arbetet medför<br />
resor i tjänsten varför du måste ha körkort.<br />
All nyanställd personal ges en gemensam introduktionsutbildning.<br />
I övrigt så finns goda möjligheter till kompetensutveckling.<br />
Anställningen är tillsvidare och tillträde snarast.<br />
För närmare information, kontakta Af-chef Tommy Jacobsson,<br />
016-17 61 15 eller psykolog Agneta Satrell, SACO 016-17 61 23.<br />
Välkommen med din ansökan samt meritförteckning och löneanspråk<br />
till Länsarbetsnämnden i Södermanlands län, Box 374,<br />
631 05 Eskilstuna, oss tillhanda senast 2002 05 22.<br />
Vuxenpsykiatrin i Piteå<br />
söker<br />
Psykolog<br />
Enheterna är öppenvårdsenheter med uppdrag att samtidigt sköta<br />
mellanvård. Enhet B arbetar med psykoser, både nyinsjuknande<br />
och de med funktionshinder. Enhet C med ångest, fobi samt<br />
depressioner.<br />
Arbetsuppgifter: Vi söker dig som vill ha ett annorlunda och utvecklande<br />
arbete. Du arbetar som psykolog med sedvanliga yrkesspecifika<br />
arbetsuppgifter i en multiprofessionell organisation<br />
och bidrar med din specifika kompetens till en helhetssyn på patienten,<br />
servar även slutenvården med bedömning och utredning.<br />
Bakgrund: Legitimation. Vi lägger stor vikt vid personliga egenskaper<br />
såsom god samarbetsförmåga och flexibilitet. Erfarenhet<br />
från teamarbete är en merit.<br />
Anställningsfakta: Heltid med flexibel arbetstid och individuella<br />
scheman där såväl dag- som kvällstjänstgöring ingår. Tillträde<br />
snarast eller enligt överenskommelse. Resor ingår i tjänsterna.<br />
Ref.nr: 20-02 Enhet B, psykolog<br />
Ref.nr: 22-02 Enhet C, vik psykolog snarast – 31/8 ev längre.<br />
Välkommen med din ansökan!<br />
Vill du veta mer<br />
– kontakta: Enhetschef B<br />
Carin Nordberg,<br />
tfn 070-642 48 50.<br />
Enhetschef C<br />
Margareta Modig,<br />
tfn 070-564 74 37.<br />
Facklig företrädare:<br />
SPF Ann-Britt Engman-Andersson,<br />
Tfn 0911-75 464.<br />
Sista ansökningsdag:<br />
2002-05-31.<br />
Välkommen med din<br />
ansökan och<br />
meritförteckning till:<br />
Piteå älvdals sjukhus,<br />
Lokala staben,<br />
Elaine Widman, Box 715,<br />
941 28 PITEÅ.<br />
Kullbergska sjukhuset i Katrineholm<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
mottagningen söker<br />
Leg. psykolog<br />
Ref nr KSK 1019/02<br />
Heltid.<br />
Tillträdesdag snarast eller enligt överenskommelse.<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska mottagningen ansvarar<br />
för barn- och ungdomspsykiatrisk öppenvård i kommunerna<br />
Katrineholm, Flen och Vingåker. Vårt team består av<br />
en barnpsykiatriker, tre psykologer, fyra socionomer och<br />
en sekreterare. Vi arbetar nätverks- och familjeinriktat och<br />
samverkar gärna med vårdgrannar. Som psykolog i vårt<br />
team erbjuds Du stora möjligheter att vara med och utveckla<br />
verksamheten och Din egen kompetens utifrån<br />
verksamhetens behov.<br />
Arbetsuppgifter: Diagnostiskt och terapeutiskt arbete<br />
med familjer, barn och ungdomar. Arbetet kräver såväl<br />
eget självständigt ansvarstagande som god förmåga till<br />
intern och extern samverkan.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Erfarenhet av arbete med<br />
barn, ungdomar och deras familjer. Stor vikt fästes vid<br />
personlig lämplighet.<br />
Upplysningar lämnas av: Adm. samordnare Kristina<br />
Ohlsson, tel. 0150-56450, leg. psykolog Tomas Nordengren,<br />
tel. 0150-56450. Facklig företrädare Christian Richter,<br />
tel. 016-103575.<br />
Välkommen med Din ansökan inkl. meritförteckning senast<br />
02-05-21 till Kullbergska sjukhuset, Administrationen,<br />
Box 110, 641 22 Katrineholm<br />
Läs mer på vår hemsida: www.landstinget.sormland.se<br />
36 PsykologTidningen 9/02
Kom ihåg . . .<br />
. . . när du söker ny<br />
anställning<br />
Lönen bestäms efter<br />
överenskommelse mellan<br />
dig själv och arbetsgivaren.<br />
Du ska själv begära det<br />
krontalsbelopp du vill ha<br />
som månadslön!<br />
Acceptera inte en ny anställning<br />
förrän också överenskommelse<br />
har träffats<br />
om lönen! Förvissa dig om<br />
att den person som du träffat<br />
överenskommelse med<br />
har beslutsrätt också när<br />
det gäller lönen. Acceptera<br />
inte att frågan om din lön<br />
skjuts till kommande revisionsförhandlingar/motsvarande<br />
lokal förhandling.<br />
Precisera för dig själv<br />
dina löneanspråk i god tid<br />
innan du erbjuds anställning!<br />
Tag gärna kontakt med i<br />
första hand Sveriges Psykologförbunds<br />
lokala fackliga<br />
förtroendemän innan du<br />
slutligt ställer dina krav på<br />
löne- och anställningsvillkor.<br />
Du kan vända dig till<br />
kretsarnas förhandlingsansvariga<br />
och till statliga<br />
kontaktmän i kretsarna.<br />
I andra hand lämnas<br />
information av Psykologförbundets<br />
kansli,<br />
tel 08-567 06 400.<br />
. . . när du blir<br />
legitimerad och . . .<br />
När du blir legitimerad<br />
kan du också träffa överenskommelse<br />
med arbetsgivaren<br />
om din lön.<br />
Du ska ha rätt lön vid nyanställning<br />
– oavsett om det<br />
gäller en tillsvidareanställning,<br />
ett vikariat, en projektanställning,<br />
en PTP-tjänst<br />
och när en visstidsanställning<br />
förlängs.<br />
. . . när lönen är klar<br />
När lönen är klar kan också<br />
andra frågor diskuteras<br />
med den kommande arbetsgivaren,<br />
till exempel rätt att<br />
delta i olika fort- och<br />
vidareutbildningar.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Psykiatrin i Nordvästra Skåne är en förvaltning bestående av<br />
de psykiatriska klinikerna i Helsingborg och Ängelholm.<br />
Nordvästra sjukvårdsdistriktet omfattar cirka 240.000<br />
invånare och den psykiatriska verksamheten präglas av hög<br />
kompetens och ett brett vårdutbud. Tjänstetillsättningen<br />
omfattas av Region Skånes jämställdhetspolicy.<br />
Psykiatrin Nordvästra Skåne<br />
Psykiatriska kliniken, Ängelholm söker<br />
1 Psykolog, Team 1, tillsvidare, heltid (ref nr 10P/2002)<br />
1 PTP-Psykolog, varaktighet 1 år, heltid med tillträde efter sommaren 2002<br />
(ref nr 11P/2002)<br />
Arbetsuppgifter: Utrednings-, diagnostiskt och psykoterapeutiskt arbete med vuxna<br />
och deras familjer. Tjänstgöring sker både inom öppen- och slutenvård. För PTPpsykolog<br />
innebär arbetet sedvanligt psykologarbete i form av utredning, diagnostik<br />
och behandling. Även personalhandledning kan komma att ingå.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog. Vi ser gärna unga sökande som är intresserade<br />
av att vidareutveckla den kliniska kompetensen.<br />
För PTP-Psykolog gäller att Du har psykologexamen.<br />
Psykiatriska kliniken, Helsingborg, sektion Syd respektive Nord<br />
söker<br />
2 PTP-Psykologer, varaktighet 1 år, heltid med tillträde efter sommaren 2002<br />
(ref nr 7P/2002)<br />
Arbetsuppgifter: Arbetet innebär sedvanligt psykologarbete i form av utredning,<br />
diagnostik och behandling. Även personalhandledning kan komma att ingå.<br />
Kvalifikationer: Du har psykologexamen, gärna med kognitiv inriktning.<br />
Övrigt: Sektion Nord och Syd är allmänpsykiatriska enheter och tjänsterna kommer att<br />
omfatta anknytning till respektive sektions öppenvårds-mottagning.<br />
Upplysningar: Ring gärna för mer information; Teamledare Ann Mari Eklund i Ängelholm,<br />
tel: 0431-817 18, Funktionsföreträdare Pia Bengtsson i Ängelholm, tel: 0431-817<br />
12, Tf chefpsykolog Margareta Zaunders i Helsingborg, tel: 042-10 26 29 eller personalsekreterare<br />
Helena Eklöf, tel: 042-10 14 51.<br />
Fackliga företrädare; Mats Nilsson i Helsingborg, tel: 042-10 27 07,<br />
Lee Sandberg i Ängelholm, tel: 0431-815 43.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref nr, till: Psykiatrin Nordvästra Skåne,<br />
Helena Eklöf, Carl Krooks gata 30, 252 25 Helsingborg, senast den 21 maj 2002.<br />
Psykiatrin Nordvästra Skåne<br />
www.skane.se<br />
37
Norrtälje BUP söker<br />
Psykolog<br />
40 timmar/vecka, tillsvidareanställning. Tillträde enligt överenskommelse<br />
augusti/september 2002.<br />
Norrtälje BUP-mottagning är centralt belägen i Norrtälje, en timmes<br />
bussresa från Stockholm. Vårt upptagningsområde är Norrtälje<br />
kommun. Teamet består av 10 behandlare; psykologer, socionomer,<br />
psykoterapeuter, barnpsykiater samt sekreterare. Vi<br />
strävar efter att erbjuda ett brett behandlingsutbud med såväl<br />
familje- som individ- och gruppinriktning utifrån olika teoretiska<br />
perspektiv. På vår mottagning behövs och finns både en bred<br />
kunnighet och ett specialistkunnande.<br />
Några av våra behandlingsmetoder: familjesamtal, familjeterapi,<br />
individualterapi (psykodynamisk eller kognitiv), barnorienterad<br />
familjeterapi, Marte Meo och konsultation.<br />
Vi erbjuder i många fall korttidsinsatser, mera sällan längre behandlingar.<br />
Vi har också gruppverksamheter av olika slag, för<br />
barn till missbrukare, barn till psykiskt sjuka föräldrar, flyktingbarn,<br />
barngruppsykoterapi samt tonårsterapigrupp. Utredningsoch<br />
behandlingsarbetet med de barn som har en neuropsykiatrisk<br />
diagnos har de sista åren vuxit och utvecklats ex. erbjuds<br />
föräldrar som har barn med neuropsykiatrisk diagnos gruppverk-<br />
Akademiska sjukhuset i Uppsala med 8 000 anställda och en omsättning<br />
på 4 miljarder kronor är ett av landets största universitets- och regionsjukhus.<br />
Psykiatricentrum svarar för specialiserad psykiatrisk hälso- och sjukvård för invånarna i och<br />
i vissa fall också utanför Uppsala län. Forskning och undervisning är integrerad i verksamheten<br />
inom ramen för medicinska fakultetens institution för neurovetenskap vid Uppsala universitet.<br />
Psykolog<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken<br />
i Enköping<br />
Vid öppenvårdsmottagningen i Enköping ska du, både självständig och i<br />
samarbete med övriga teammedlemmar, bedriva barn- och ungdomspsykiatriskt<br />
arbete i öppenvården. Ditt bidrag blir bedömning, utredning och behandling av barn<br />
och ungdomar i nära samarbete med familjer, skola och vårdgrannar.<br />
I arbetsuppgifterna ingår samverkan i olika former med andra<br />
verksamheter som arbetar med målgruppen.<br />
Kvalifikationer<br />
Legitimerad psykolog. Erfarenhet av barn- och ungdomspsykiatri.<br />
Meriterande är utbildning i barndiagnostik/barnpsykoterapi och familjeterapi,<br />
samt kunskap om/erfarenhet av neuropsykologisk utredning och behandling.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar<br />
Enhetschef Eivor Palmqvist, 018-611 27 98.<br />
Personalsekreterare Annika Wahlqvist, 018-611 25 61.<br />
Yrkesföreträdare Birgitta Johansson Niemelä, 018-611 42 84.<br />
Psykologförbundet Ann-Sofi Hansson-Pourtaheri, 018-611 23 81.<br />
Ansökningsblankett kan hämtas från www.uas.se under psykiatricentrum.<br />
Välkommen med din ansökan<br />
med ref nr P40-02 och styrkt meritförteckning<br />
till Akademiska sjukhuset,<br />
Annika Wahlqvist, Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
kliniken, 750 17 Uppsala,<br />
senast den 22 maj.<br />
samhet på mottagningen. Vi har ett gott samarbete inom teamet<br />
och utåt mot kommunen, barnläkare och vuxenpsykiatrin. Skola<br />
och förskola är en vanlig samarbetspartner. Dessutom deltar vi i<br />
flera samarbetsprojekt.<br />
Arbetsuppgifter: Psykoterapeutiskt och psykodiagnostiskt arbete<br />
med barn, ungdomar och deras familjer. Utåtriktat arbete<br />
samt konsultativa uppgifter. Samarbete med socialtjänst, skola m<br />
fl.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog och erfarenhet av barn- och ungdomspsykiatriskt<br />
teamarbete. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet<br />
och god samarbetsförmåga. Önskade kvalifikationer: Leg<br />
psykoterapeut med intresse för att utveckla BUP:s arbetsformer.<br />
Upplysningar lämnas av enhetschef/leg psykolog Margith Hedin<br />
Livstedt, konsulent Britt Bernstone Berg eller leg psykolog<br />
Solveig Bromander, tfn 0176-773 80. Facklig kontaktperson är<br />
Kjell Lindqvist, Psykologförbundet, tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med din ansökan märkt med ref.nr Barnpsyk 054/02<br />
och med uppgift om löneanspråk senast den 27 maj 2002 till<br />
Norrtälje BUP, Galles gränd 1, 761 30 Norrtälje.<br />
www.uas.se<br />
Barn- och ungdomspsykiatri<br />
38 PsykologTidningen 9/02
Leg psykolog<br />
Division Psykiatri<br />
Öppenvårdsmottagning Mariestad<br />
Skaraborgs Sjukhus (www.vgregion.se/skas) omfattar<br />
Kärnsjukhuset i Skövde och sjukhusen i Falköping,<br />
Lidköping och Mariestad. Verksamheten är indelad<br />
i åtta divisioner, budgeten omsluter ca två miljarder<br />
SEK och antalet anställda är ca 4 900. Skaraborgs<br />
Sjukhus ingår i Västra Götalandsregionen.<br />
Den psykiatriska verksamheten inom Skaraborgs Sjukhus<br />
baseras på öppenvårdsteam i nära samarbete med<br />
slutenvården i Falköping. Öppenvårdsteamen består av<br />
läkare, psykologer, kuratorer, psykoterapeut, arbetsterapeuter,<br />
sjukgymnast, sjuksköterskor, skötare och<br />
sekreterare. Psykiatrin är just nu inne i ett dynamiskt<br />
skede med expansion av de öppna vårdformerna och<br />
inriktning mot viss subspecialisering.<br />
Vi välkomnar dig som är psykolog till den vuxenpsykiatriska<br />
mottagningen i Mariestad. Staden med 24 000<br />
invånare är vackert belägen vid Vänern. Vi har just<br />
flyttat in i nya trivsamma lokaler. Inom dessa ryms<br />
förutom mottagningen även dagsjukvård/mobilt team<br />
i nära samverkan.<br />
Heltid, tillsvidare. Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Arbetsuppgifter: Arbetet sker i team med brett<br />
utbud av kompetens. Vi eftersträvar mångfald av<br />
behandlingsutbud för att bäst möjligt tillgodose den<br />
enskildes specifika behov. Tillsammans med de övriga<br />
tre psykologerna svarar Du för den psykologiska<br />
kompetensen i teamet, vilket i huvudsak innebär psykologisk<br />
utrednings- och behandlingsarbete. Goda<br />
möjligheter till forskning och vidareutveckling finns.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog/psykologexamen.<br />
Erfarenhet från vuxenpsykiatrisk verksamhet liksom<br />
testmetodik är meriterande. Vi lägger stor vikt vid personlig<br />
lämplighet och samarbetsförmåga liksom god<br />
förmåga att såväl arbeta självständigt som i team.<br />
Tjänsten är förenad med visst resande varför körkort<br />
erfordras.<br />
Upplysningar: Vårdchef Margret Andersson,<br />
tfn 0515-876 17 eller teamföreståndare Berit Svensson<br />
tfn 0501-683 42.<br />
Facklig företrädare: Sveriges psykologförbund<br />
Inger Ericsson, tfn 0515-876 43.<br />
Ansökan sänds senast den 21 maj märkt med ref nr<br />
Ps 21/02 till Skaraborgs Sjukhus, 541 85 Skövde.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
www.vgregion.se<br />
PERSONALKONSULENT<br />
till Falun. Heltid – tillsvidareanställning.<br />
GävleDala Företagshälsa ägs av landstingen inom Gävleborgs och<br />
Dalarnas län. Vi har till huvuduppgift att erbjuda bra företagshälsovård<br />
till våra ägare och i övrigt samarbeta med kunder som passar vår kompetens.<br />
Kostnaderna för verksamheten täcks av intäkter från kunderna.<br />
Omsättningen är ca 30 Mkr.<br />
Vi söker dig som vill arbeta med psykosociala arbetsmiljöfrågor.<br />
Uppdragen består bl a i att medverka vid organisationsutveckling,<br />
förändringsarbete, konflikthantering, rehabilitering, handleda<br />
chefer/anställda enskilt eller i grupp samt arbetslagsutveckling.<br />
Även utbildning och information är viktiga inslag i arbetet. Du är<br />
en person som kan samarbeta, har servicekänsla och är flexibel.<br />
Du bör ha socionomexamen, sociala linjen, vara leg psykolog eller<br />
ha motsvarande utbildning och minst några års erfarenhet av<br />
psykosocialt arbete.<br />
Basarbetsplats är Falun men Du kommer att arbeta även med<br />
uppdrag i andra delar av länet.<br />
Låter det intressant? Hör av dig till distriktschef Berit Fredricsson,<br />
tfn 023-490 235, 070-655 94 31, berit.fredricsson@ltdalarna.se.<br />
Facklig information: Ulla Svensson, Akademikerförbundet SSR,<br />
tfn 0240-714 04. Agneta Nyström, SKTF, tfn 0250-399 08. Claes<br />
Jaenson, Psykologförbundet, tfn 026-15 46 07.<br />
Individuell lönesättning, ange löneanspråk.<br />
Ansökan skickas till GävleDala Företagshälsa, Administrativa<br />
enheten, Lasarettsvägen 4, 803 24 GÄVLE, senast den 21 maj<br />
2002. Hemsida: www.gdfh.org<br />
BUP-mottagningen i Danderyd<br />
söker<br />
Psykolog<br />
Heltid, tillsvidareanställning med tillträde enligt överenskommelse.<br />
Mottagningen är belägen i Mörby Centrum med områdesansvar<br />
för Danderyd, Vallentuna och Vaxholms kommuner. Arbetet inom<br />
mottagningen sker i team.<br />
I teamet ingår socionomer, psykologer och läkare. Sammanlagt<br />
är vi en arbetsgrupp om ca 18 personer. Mottagningens arbete<br />
utgår från våra olika kunskapsområden med förankring i psykodynamiskt<br />
och systemteoretiskt tänkande kring de barn, ungdomar<br />
och familjer som söker vår hjälp. Vi är i ett skede där vi utvecklar<br />
vårt samarbete med andra verksamheter i samhället såsom<br />
förskolor, skolor, socialförvaltningar, basteam och vuxenpsykiatri.<br />
Neuropsykiatriska frågeställningar ingår i en stor del av<br />
ärendena.<br />
Arbetsuppgifter: Barn- och ungdomsdiagnostik och psykoterapeutiskt<br />
arbete med barn, ungdomar och deras familjer. Utåtriktat<br />
och förebyggande arbete.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Kompetens avseende utredningsarbete<br />
med barn och ungdomar. Kompetens i neuropsykologi<br />
är meriterande. Önskvärt är erfarenhet och utbildning i psykoterapi<br />
med barn, ungdomar och/eller familjer. Vi fäster stor vikt<br />
vid personlig lämplighet och god samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar lämnas av tf enhetschef Ulla Rolén, tfn 08-<br />
587 544 78. Facklig kontaktperson är Kjell Lindqvist, Psykologförbundet,<br />
tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref nr Barnpsyk<br />
055/02 senast den 23 maj 2002 till BUP-mottagning Danderyd,<br />
182 87 Danderyd. E-post: ulla.rolen@bup.sll.se<br />
Barn- och ungdomspsykiatri<br />
39
Roslagens Elevhem<br />
är ett privat behandlingshem för ungdomar från 12 år som är<br />
svårt traumatiserade och med omfattande psykosociala problem.<br />
Verksamheten, som är förlagd till Vallentuna, Täby och Åkersberga,<br />
har 22 platser och består av miljöterapi, individual psykoterapi,<br />
föräldraarbete samt en integrerad pedagogisk verksamhet.<br />
Arbetet baseras på en psykodynamisk grundsyn.<br />
Vi söker nu<br />
Enhetschef/Biträdande Vårdchef<br />
Arbetsplats: Enhetschef för ett gruppboende på Vreta Gård i<br />
Vallentuna samt tillhörande ensamboenden och utsluss.<br />
Arbetsuppgifter: Enhetschefen har behandlings-, personal- och<br />
budgetansvar. Enhetschefen fungerar även som biträdande/<br />
ställföreträdande vårdchef.<br />
Bakgrund: Vi tror att du har gedigen erfarenhet av terapeutiskt<br />
arbete på behandlingshem, inom barn- och ungdomspsykiatrin<br />
eller socialtjänst. Du söker nya utmaningar, vill axla ett chefsansvar<br />
och är intresserad av att utveckla det miljöterapeutiska arbetet<br />
på dynamisk grund.<br />
Krav: Leg.psykolog, socionom eller likvärdig utbildning, kompletterad<br />
med en psykoterapiutbildning motsvarande lägst steg 1.<br />
Körkort erfordras.<br />
Önskvärt: Erfarenhet av arbetsledning. Legitimation som psykoterapeut.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Anställningsform: Tillsvidare.<br />
Lön: Ange löneanspråk.<br />
Tillträde: 2 september 2002.<br />
Upplysningar: Vårdchef Christine Román växel tel 08-630 92<br />
57, direkt tel. 08-446 12 52.<br />
Ansökan: Senast 17 maj, märkt ”Enhetschef”. Adress: Roslagens<br />
Elevhem AB, Box 7243, 187 13 Täby.<br />
Lyckat PTP-projekt fortsätter<br />
Inom Landstinget Gävleborg finns i dagsläget ett 70-tal psykologtjänster<br />
inom totalt 11 verksamhetsområden. Vi räknar med<br />
att behovet av psykologer kommer att öka i framtiden och för<br />
att säkerställa rekryteringen upprepas landstingsgemensamt<br />
projekt till vilket vi söker<br />
8–10 PTP-PSYKOLOGER<br />
Tjänsterna kommer preliminärt att vara placerade inom:<br />
• barn- och ungdomspsykiatri<br />
• vuxenpsykiatri<br />
• mödra- och barnhälsovård<br />
• habiliteringsverksamheten<br />
Psykologverksamhet finns i Bollnäs, Gävle, Hudiksvall, Ljusdal,<br />
Sandviken och Söderhamn. Var PTP-tjänsterna kommer<br />
att vara placerade kommer att diskuteras vidare – ange gärna<br />
om Du har särskilda önskemål om ortsplacering.<br />
Utöver PTP-tjänstgöring inom en verksamhet är tanken att Du<br />
ska få insyn i övriga delar av landstingets psykologverksamheter<br />
genom studiebesök och auskultationer t ex ungdomsmottagning<br />
och medicinsk rehabilitering.<br />
Under PTP-året kommer Du också att erbjudas delta i ett antal<br />
seminarier och få många tillfällen till erfarenhetsutbyten inom<br />
HABILITERINGSCENTER HUDDINGE<br />
FÖR BARN OCH UNGDOM<br />
Habiliteringscentret är beläget i Flemingsberg,<br />
nära Huddinge Universitetssjukhus<br />
Söker<br />
PSYKOLOG LEG<br />
Deltid 30 timmar/vecka. Tillsvidareanställning, tillträde snarast.<br />
Arbetsuppgifter: Vid habiliteringscentret arbetar vi i team med<br />
råd, stöd och behandling till barn och ungdomar med funktionshinder.<br />
Som psykolog kommer Du att ge barnpsykologisk rådgivning,<br />
kris- och samtalsstöd till föräldrarna. Du kommer att arbeta<br />
med utredning, diagnosticering samt att ge psykologiskt stöd till<br />
barn och ungdomar. Arbetet innebär samverkan med många<br />
andra verksamheter och Du kommer då att ge konsultation/kunskapsöverföring<br />
till personal i barnets närmiljö. Allt arbete sker i<br />
nära samråd med övriga teammedlemmar dvs, kurator, logoped,<br />
sjukgymnast, arbetsterapeut och specialpedagog. Vi erbjuder en<br />
stimulerande arbetsmiljö med kompetensutveckling och regelbunden<br />
handledning.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog, gärna med erfarenhet av<br />
barn- och ungdomshabilitering alt. skola ,barnomsorg, barnhälsovård.<br />
Kunskaper i neuropsykologi är meriterande. Stor vikt<br />
läggs vid personlig lämplighet, intresse och erfarenhet av teamarbete.<br />
Upplysningar om tjänsten: Habiliteringscenterchef Ann-Louise<br />
Östling-Lindh eller psykolog Hori Alla, tel 08-608 63 00.<br />
Facklig kontaktperson: Kjell Lindqvist, Psykologförbundet, tel 08-<br />
690 67 99.<br />
Välkommen med din ansökan märkt Hab 328/02 senast den 21<br />
maj 2002 till Habiliteringscenter Huddinge för barn och ungdom,<br />
Box 4106, 141 04 Huddinge.<br />
PTP-gruppen. Vi har också ambitionen att ha hög kvalitet på<br />
handledningen, bl a genom att även handledarna får delta i<br />
regelbunden seminarieverksamhet.<br />
Utöver arbetet tillsammans med handledaren och kollegor på<br />
arbetsplatsen kommer Du också att ha fortlöpande kontakt<br />
med projektledaren.<br />
Målet med projektet är att skapa en PTP-tjänstgöring av hög<br />
kvalitet och med möjlighet att få en bred kännedom om ett<br />
landstings hela psykologverksamhet.<br />
Efter godkänd PTP-tjänst kommer du att erbjudas möjlighet till<br />
fortsatt anställning inom Landstinget Gävleborg.<br />
Du som söker PTP-tjänst ska ha avlagt psykologexamen.<br />
Erfarenhet från det verksamhetsområde Du söker till är meriterande.<br />
Stor vikt kommer att läggas vid personlig lämplighet.<br />
Tillträde: 2002-09-15 – 2002-10-15<br />
Vill Du veta mer? Kontakta gärna projektledaren Psykolog<br />
Sten Berglund tel. 0650-92713, 070-2603052 eller någon i projektgruppen:<br />
Psykolog Claes Jaensson tel 070-580 80 59<br />
(facklig företrädare). Psykolog Maja Fläcke tel 026-15 46 28<br />
(f.d.PTP-projektdeltagare). Personalchef Åke Andersson<br />
tel.0270-773 66. Verksamhetschef Catharina Mattebo 0650-<br />
926 12.<br />
Ansökan med styrkt meritförteckning, examensbevis och med<br />
vilket/vilka verksamhetsområden Du söker till skall vara inkommen<br />
senast 2002-05-27 under adress: Hälsinglands sjukhus,<br />
Psykiatriska kliniken, Att: Sten Berglund, 824 01 Hudiksvall.<br />
Välkommen med din ansökan!<br />
40 PsykologTidningen 9/02
Limhamn-Bunkeflo stadsdelsförvaltning<br />
BUNKEFLO REKTORSOMRÅDE<br />
söker<br />
Psykolog<br />
Bunkeflo rektorsområde är en positiv, dynamisk<br />
arbetsplats med entusiastiska medarbetare.<br />
Vårt område är under stark utbyggnad<br />
och vi har många pågående utvecklingsprojekt.<br />
Vi har en hälsofrämjande profil, där vi<br />
värnar om barnets hela utveckling.<br />
Vi söker nu en psykolog till vårt resursteam,<br />
som är en fristående enhet inom rektorsområdet.<br />
Resursteamet arbetar med barn i behov<br />
av särskilt stöd i våra förskolor och skolor.<br />
I teamet ingår också kurator, skolsköterskor,<br />
specialpedagog och dramapedagog.<br />
Dina arbetsuppgifter blir huvudsakligen handledning,<br />
konsultation och utredningar av barn.<br />
Du kommer att arbeta tillsammans med kolleger<br />
i ett team under uppbyggnad med goda möjligheter<br />
att påverka utvecklingen. Arbetet kräver<br />
resor mellan våra olika enheter varför tillgång till<br />
bil är önskvärt.<br />
Dina kvalifikationer: Du är legitimerad psykolog,<br />
gärna med några års erfarenhet av att arbeta<br />
med barn. Har Du erfarenhet av handledning<br />
av personal och psykologbedömning av barn är<br />
detta en merit.<br />
Omfattning: Heltid, tillsvidareanställning.<br />
Tillträde: augusti 2002<br />
Vill Du veta mer om tjänsten?<br />
Kontakta enhetschef Ulla Larsson, 040-34 68 97,<br />
mobil: 0706-385 601<br />
eller specialpedagog Ann-Christin Engvall-Lundgren,<br />
040-34 69 06, mobil 0739-635 985.<br />
Välkommen med din ansökan senast<br />
2002-05-20 till Resursteamet, Sundsbroskolan,<br />
Klagshamnsvägen 48, 230 44 Bunkeflostrand<br />
E-post: limhamn.bunkeflo@malmo.se<br />
Märk ansökan med ref.nr. 163-53<br />
I Malmö stad vill vi ge bra service med mångfald i<br />
arbetslivet. Vi välkomnar därför sökande med olika<br />
etnisk och kulturell bakgrund.<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Malmö stad är<br />
Malmös största<br />
arbetsgivare<br />
med 18 000<br />
medarbetare. Vi<br />
gör verklighet av<br />
politiska beslut<br />
och ger service<br />
åt stadens invånare,<br />
företag<br />
och besökare.<br />
Malmös befolkning<br />
har vuxit<br />
oavbrutet sedan<br />
1985. Nu växer<br />
också näringsliv,<br />
utbildning, och<br />
kommunikationer.<br />
Tillsammans<br />
ger detta nya<br />
förutsättningar<br />
för en mångfald<br />
av möten och<br />
möjligheter.<br />
Stadsdelen Limhamn-Bunkeflo<br />
har cirka 30 000<br />
invånare. Stadsdelsförvaltningen<br />
med sina cirka<br />
1500 anställda<br />
svarar för bland<br />
annat förskoleochskolverksamhet,<br />
vård<br />
och omsorg,<br />
individ- och<br />
familjeomsorg<br />
samt fritids- och<br />
kulturverksamhet.<br />
Kontakta<br />
lokala facket först!<br />
HABILITERINGEN DALARNA söker<br />
1 LEG PSYKOLOG<br />
till Hörselteamet för barn 0–7 år, 25% länsövergripande<br />
med placering i Falun kombinerat med 75% tjänstgöring<br />
inom övrig habiliteringsverksamhet. Ref: 7/02<br />
1 LEG PSYKOLOG VIK 100%<br />
1 år fr o m 2002-08-01, med placering för närvarande<br />
i ungdomsarbetslaget vid Habiliteringen i Falun, eventuellt<br />
förlängning. Ref: 8/02<br />
Habiliteringen är en tvärvetenskaplig specialistresurs med medicinsk,<br />
psykologiskt, social och pedagogisk kompetens. Vi har<br />
ett familjecentrerat arbetssätt där barns/ ungdomars situation<br />
och behov ses i ett brett perspektiv.<br />
Vår uppgift är att ge stöd, service och vägledning till barn/ungdom<br />
med funktionshinder, deras anhöriga och andra viktiga personer<br />
i närmiljön.<br />
Målet är att barn/ungdom och deras familjer skall kunna leva ett<br />
liv som andra.<br />
För hörseltjänsten gäller att: Du är knuten till den Specialpedagogiska<br />
enheten Hästberg, där det finns en avdelning för<br />
döva/hörselskadade barn. Du arbetar också länsövergripande<br />
med stöd till hörselskadade/döva barn och familjer. Du har ett<br />
nära samarbete med ambulerande specialpedagog. Du ingår i ett<br />
hörselteam som består av audionom, hörselvårdsingenjör, kurator,<br />
läkare och pedagog.<br />
Inom habiliteringsverksamhet blir ditt arbete att i nära samråd<br />
med föräldrar och med övriga yrkesgrupper inom teamet, utreda<br />
barn/ungdom, ge psykologisk behandling och stöd till barn/ungdom<br />
och deras familjer. Att ge konsultation och kunskapsöverföring<br />
till personal närmiljön ingår också. Vi samverkar i neuropsykiatriska<br />
frågeställningar med Barn- och ungdomspsykiatrin.<br />
Du kommer att ingå i ett team tillsammans med arbetsterapeut,<br />
fritidskonsulent, kurator, logoped, läkare, sjukgymnast, sjuksköterska,<br />
specialpedagog, i nära samarbete med föräldrar. Du kommer<br />
att samarbeta med erfarna psykologkollegor på arbetsplatsen.<br />
Vi erbjuder ett stimulerande och utvecklande arbete inom habiliteringen/hörselvården<br />
med arbetsuppgifter i huvudsak på individoch<br />
gruppnivå. Vi är en specialistresurs inom landstinget där nya<br />
forskningsrön inom verksamhetsområdet medför krav på ständig<br />
utveckling. Vi har höga krav på våra medarbetare och erbjuder i<br />
gengäld god möjlighet till fortbildning och samarbete med erfarna<br />
kollegor. Du kommer att ingå i en psykologgrupp med möjlighet<br />
till specialisering på länsnivå. Behov finns av metodutveckling inom<br />
diagnostik och behandling inom habiliteringens breda kompetensområde.<br />
Vi söker Dig som är leg psykolog, gärna med erfarenhet av habilitering/hörselvård<br />
eller annan verksamhet som rör barn. Du måste<br />
ha en god samarbetsförmåga och vara intresserad av att arbeta<br />
i team tillsammans med andra yrkesgrupper. För hörseltjänsten<br />
bör du vara insatt i de konsekvenser som hörselnedsättning<br />
innebär. Ibland behövs teckenspråk och därför är det bra att du är<br />
intresserad av att lära dig det. Erfarenhet av eller intresse för<br />
neuropsykologiska frågeställningar och erfarenheter från liknande<br />
arbetsuppgifter är meriterande för habiliteringstjänsten, men<br />
vi fäster också stor vikt vid personlig lämplighet.<br />
Vill Du veta mer, ring för habiliteringstjänsten verksamhetschef<br />
Maja Gilbert, 023-49 05 22, för hörseltjänsten platschef Kerstin<br />
Schultz, 023-218 48 eller leg psykolog Gunilla Svensson, tillika<br />
facklig företrädare, 023-49 03 73. Du kan också ringa yrkesutvecklare<br />
leg psykolog Ingalill Tjulander, 0225-49 67 78.<br />
Din ansökan vill vi ha senast 2002-05-27 till Habiliteringen i<br />
Falun, Falu lasarett, 791 82 FALUN.<br />
41
Du har stora möjligheter till ett rikare liv i Värmland. Som<br />
ny medarbetare hos oss får du ett utvecklande arbete och<br />
Värmlands alla rikedomar runt hörnet. Landstinget i<br />
Värmland arbetar med hälso- och sjukvård, tandvård och<br />
utbildning. Vi har 9 000 anställda varav 5 500 akademiker.<br />
Länsverksamhet allmänmedicin<br />
Psykologer<br />
Alternativt kan även PTP-psykologer komma ifråga.<br />
Till mödra- och barnhälsovården. En tjänst för Säffle<br />
och Grums kommuner med ett barnunderlag på cirka 2500<br />
barn samt en för Sunne och Torsby kommuner med ett<br />
barnunderlag på cirka 1900 barn.<br />
Placeringsorter är öppet för diskussion.<br />
Arbetsuppgifter: Individinriktat arbete till blivande och<br />
nyblivna föräldrar, förskolebarn och deras föräldrar bestående<br />
av utredning, rådgivning, terapikontakter av kris- och<br />
korttidskaraktär. Konsultation och fortbildning till personal<br />
inom mödra- och barnhälsovård. Samverkan med vårdgrannar,<br />
socialtjänst, barnomsorg m fl. I tjänsten ingår deltagande<br />
i metod- och kvalitetsutvecklingsarbete för mödra- och<br />
barnhälsovården.<br />
Vi söker dig som är leg psykolog alternativt har psykologexamen.<br />
Erfarenhet av arbete inom mödra- och barnhälsovård<br />
är meriterande, liksom utbildning och kunskap i födandets<br />
psykologi, tidiga insatser för gravida och i småbarnsfamiljer<br />
samt barnbedömningar och konsultationsmetodik.<br />
Arbetet ställer stora krav på förmåga att arbeta självständigt.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och samarbetsför -<br />
måga. Körkort erfordras, gärna tillgång till bil.<br />
I Grums har man startat en familjecentral, där MVC och<br />
BVC arbetar i samverkan med bl.a. socialtjänst och öppen<br />
förskola. I Säffle, Torsby och Sunne pågår diskussioner om<br />
att starta familjecentraler.<br />
I Värmland finns nio MHV/BHV-psykologer som träffas<br />
regelbundet och tillsammans arbetar med metod- och kvalitetsutveckling.<br />
Egen handledning och fortbildning ingår<br />
som en naturlig del av tjänsten.<br />
Vill du veta mer kontakta verksamhetschef Ing-Marie<br />
Knutsson när det gäller Säffle-Grumstjänsten, tfn 0533-812<br />
83 och verksamhetschef Anders Broman när det gäller Sunne-Torsbytjänsten,<br />
tfn 0566-475 40 eller samordnande<br />
MHV/BHV-psykolog Stina Ljungkvist, när det gäller båda<br />
tjänsterna, tfn 054-61 66 74.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet, Margot<br />
Englund, tfn 054-61 83 54, margot.englund@liv.se.<br />
Välkommen med din ansökan till<br />
Personalenheten, Hus 28, Centralsjukhuset,<br />
651 85 Karlstad senast den 21 maj 2002.<br />
Ange ref nr 129/02.<br />
Värmlands största kunskapsorganisation<br />
Verksamhetsområde Barn- och<br />
Ungdomspsykiatri<br />
Vi är en universitetsklinik med flera spännande<br />
utvecklingsprojekt på gång. I Lund finns sluten vård<br />
med utredningsavdelning och akutavdelning. Vi har<br />
specialenheter för ätstörning, psykos, autism, döva och<br />
hörselskadade barn samt ett konsultteam. I verksamheten har vi även<br />
familjedagverksamheter och spädbarnsverksamheter. Våra öppenvårdsenheter<br />
finns i Eslöv, Landskrona och Lund.<br />
Öppenvårdsenheten i Landskrona söker<br />
PSYKOLOG 50 – 75%<br />
Vi söker nu en psykolog till vårt spädbarnspsykiatriska team<br />
för vikariat t o m 2003-12-31. Verksamheten har funnits sedan<br />
1991och består av ett tvärvetenskapligt team från BUP, barnmorskemottagning<br />
och socialtjänst. Teamet är uppdelat i en<br />
mottagning och en dagavdelning där vi tar emot förälder/barnpar<br />
i grupp. Dina arbetsuppgifter kommer att utgöras av psykoterapeutisk<br />
behandling av gravida kvinnor och nyblivna föräldrar<br />
med fokus på föräldrarollen samt psykoterapeutiska<br />
interventioner i förälder/barnrelationen. Vi har regelbunden<br />
extern handledning.<br />
Du som söker är leg. psykolog, gärna med psykoterapeutisk<br />
kompetens. Speciella kunskaper om graviditetsperiodens psykologi<br />
och spädbarnspsykiatri är meriterande. Vi söker dig som<br />
har personlig mognad, är flexibel och som har erfarenhet av att<br />
arbeta i team med olika professioner.<br />
Öppenvårdsenheten i Landskrona omfattar även tidsbeställd<br />
mottagning och dagvårdspsykiatri.<br />
Vill du veta mera är du välkommen att ringa enhetschef<br />
Margareta Gromark, tfn 0418-454334,<br />
e-post margareta.gromark.@skane.se<br />
Ansökan märkt med ref nr 11-X918 skickas till Division<br />
Psykiatri, Cathrin Berthelson, Universitetsjukhuset i Lund,<br />
S:t Larsområdet, 221 85 Lund<br />
Sista ansökningsdag är 2002-05-27<br />
Universitetssjukhuset i Lund<br />
Fackliga företrädare . . .<br />
. . . håll ett öga på hur<br />
din arbetsgivare utformar<br />
platsannonser<br />
Förbundets policy är att psykologbefattningar<br />
ska utannonseras<br />
med angivande av psykologlegitimation<br />
som grundkrav.<br />
Annonserna ska innehålla<br />
kompetensbeskrivningar<br />
som svarar mot specifika psykologkompetenser.<br />
Alternativbefattning psykolog/annan<br />
kompetens ska undvikas.<br />
Om den förekommer<br />
ska arbetsuppgifterna/arbets-<br />
innehållet differentieras för de<br />
olika kompetenserna.<br />
Alternativbefattningar psykolog/psykoterapeut<br />
skall undvikas.<br />
Framför allt skall ingen<br />
kombination psykolog/steg I<br />
kompetens accepteras.<br />
Psykoterapeutbefattningar<br />
bör utannonseras med önskvärd<br />
grundkompetens angiven.<br />
Tag för vana att läsa igenom<br />
och godkänna de platsannonser<br />
i vilka du anges som facklig<br />
företrädare eller kontaktperson.<br />
■<br />
42 PsykologTidningen 9/02
PTP-PSYKOLOG<br />
till enheten för Psykisk Hälsa, Samhällsmedicin, Stockholms läns<br />
landsting.<br />
Inom enheten finns olika kunskapsområden så som kris- och katastrof,<br />
barns och ungdomars psykiska hälsa, kvinnors psykiska<br />
hälsa och psykos. Enhetens arbete är inriktat på att förebygga<br />
psykisk ohälsa och främja psykisk hälsa hos befolkningen i<br />
Stockholms län. Enheten arbetar med kartläggning, forskning<br />
och metodutveckling samt information och utbildning. Denna<br />
tjänst är placerad inom de båda kunskapsområdena kvinnors<br />
psykiska hälsa och psykos.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologarbete omfattande medverkan i metodutveckling,<br />
organisationsförändring, konsultation och utvärdering<br />
i anslutning till enhetens forsknings- och utvecklingsarbete<br />
samt deltagande i övrig utrednings-, informations- och utbild-<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Den psykiatriska verksamheten inom Örebro läns landsting<br />
tillgodoser de flesta specialiteter. Psykiatrin i länet<br />
satsar intensivt på forskning och utveckling bland annat<br />
genom nybildade Psykiatriskt forskningscentrum.<br />
Är Du psykolog?<br />
Välkommen till<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
mottagningen Ringen i Örebro!<br />
Tjänsten tillsätts under förutsättning att nuvarande innehavare av<br />
tjänsten kommer in på sökt utbildning.<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken i Örebro<br />
befinner sig för närvarande i ett intensivt utvecklingsskede.<br />
Mottagningen Ringen är en öppenvårdsmottagning inom<br />
kliniken. För närvarande arbetar på mottagningen tre psykologer,<br />
två kuratorer, en läkare och en sekreterare. Vi söker en<br />
efterträdare till en av våra psykologer. Arbetet på mottagningen<br />
vilar på psykodynamisk grund med individualbehandling av<br />
barn och ungdomar samt ett omfattande föräldraarbete. Mottagningen<br />
har många samarbetspartners.<br />
Du arbetar med sedvanligt psykologarbete såsom utredningar<br />
och behandlingar.<br />
Du är legitimerad psykolog. Har Du goda kunskaper inom<br />
det neuropsykologiska området, framför allt utredningsarbete<br />
och erfarenhet från gängse barn- och ungdomspsykiatriskt arbete,<br />
är detta meriterande. Vi fäster stor vikt vid personlig<br />
lämplighet, flexibilitet och god samarbetsförmåga.<br />
Tillsvidareanställning 100%, tillträde efter överenskommelse.<br />
Upplysningar: Kurator/teamledare Inger Elmqvist, tfn.<br />
019-602 96 25 eller psykolog Ullastina Adolfsson, tfn.<br />
019-602 96 24.<br />
Facklig företrädare: SACO, Lennart Garlund, tfn.<br />
019-602 92 12.<br />
Välkommen med Din ansökan senast 2002-05-20 märkt<br />
med ref nr BUP 38 till Psykiatri och habilitering, Ewa<br />
Straumits, Box 1613, 701 16 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
ningsverksamhet. I samarbete med psykologavdelningen vid<br />
Huddinge Universitetssjukhus psykologarbete omfattande diagnostisk<br />
utredning, bedömning och behandling av enskilda vuxna.<br />
Arbetstid: 40.00 tim/vecka<br />
Kvalifikationer: Psykologexamen. Examensbeviset ska bifogas.<br />
Anställningsform: Tidsbegränsad till 1 år.<br />
Tillträde tidigast 02-07-01<br />
Upplysning om tjänsten: Leg psykolog Agneta Bergsten Brucefors<br />
08-517 781 13 eller leg psykolog Anita Cederström 08-<br />
517 781 85. Facklig kontaktperson Barbro Holm Ivarsson 08-<br />
517 780 54.<br />
Ansökan inkommen senast 02-05-31 märkt med ref nr SAM<br />
0204-0052 ställd till Samhällsmedicin, Adm enheten, Inga<br />
Åstrand, Box 175 33, 118 91 Stockholm.<br />
Skolpsykolog<br />
till Fristad kommundel<br />
Fristad kommundel är en av tio kommundelar i<br />
Borås kommun Kommundelens förskole- och skolverksamhet<br />
är indelad i sex områden med sammanlagt<br />
1850 barn<br />
Som psykolog arbetar du direkt under<br />
verksamhetschefen Du ingår i en resursgrupp<br />
som består av skolsköterskor, specialpedagoger<br />
och kuratorer Tillsammans med dem kommer<br />
du att förstärka och bli delaktig i att utveckla elevvården<br />
i Fristad Vi söker dig som vill arbeta med<br />
att<br />
• stödja verksamheterna i arbetet med barn i<br />
behov av särskilt stöd, genom handledning<br />
och konsultation<br />
• göra psykologiska bedömningar och<br />
utredningar<br />
• arbeta med förebyggande utvecklingsarbete<br />
• ha samtalskontakter<br />
Vi vill i första hand att du är legitimerad psykolog<br />
men du kan också vara PTP-psykolog Vi lägger<br />
stor vikt vid dina personliga egenskaper och<br />
vi förutsätter att du har körkort och tillgång till<br />
bil Tjänsten är en tillsvidareanställning på heltid<br />
med tillträde 12 augusti 2002 Upplysningar lämnas<br />
av verksamhetschef Magnus Kjellgren tfn 033-<br />
35 8763 eller 0704-55 8763 Fackliga företrädare<br />
når du genom kommunens växel tfn 033-35 70 00<br />
Välkommen med din ansökan till Kommundelskontoret<br />
Fristad Stora vägen 31, 513 33 Fristad,<br />
senast 20/5 Märk ansökan med ref nr 39/02<br />
Borås! 100 000 invånare Storstadens utbud, småstadens<br />
närhet Föregångare i miljöfrågor Entreprenörsanda<br />
Högskola, stadsteater, museer Grönska Billigt att bo, billigt<br />
att handla Snabba kommunikationer Service<br />
Handelsstaden Borås<br />
43
Akademiska sjukhuset i Uppsala med 8 000 anställda och en omsättning på 4 miljarder kronor är ett av landets största<br />
universitets- och regionsjukhus. Psykiatricentrum svarar för specialiserad psykiatrisk hälso- och sjukvård för invånarna i och i vissa<br />
fall också utanför Uppsala län. Forskning och undervisning är integrerad i verksamheten inom ramen för medicinska fakultetens<br />
institution för neurovetenskap vid Uppsala universitet.<br />
Psykolog<br />
Vuxenpsykiatriska ätstörningsenheten<br />
Ref nr P28-02. Deltid 75 procent.<br />
Inom ramen för ”Vuxät” bedrivs högspecialiserad<br />
sluten-, dag- och öppenvård som till vissa delar är<br />
tillgänglig för patienter från hela riket. Personalstyrkan<br />
består av teamchef, överläkare, psykolog, kurator,<br />
sköterska och tre skötare.<br />
Tjänsten är placerad i Vuxäts öppna vårdverksamhet och i<br />
huvudsak inriktad på behandling, enskilt och i grupp, av<br />
patienter med diagnoserna bulimia nervosa och hetsätningsstörning.<br />
Metoden är KBT-baserad, följer den s k<br />
”Fairburnska” modellen och är manualiserad. Insatsen är i<br />
första hand tänkt för patienter från det egna landstinget.<br />
Till psykologtjänsten söker vi nu en legitimerad psykolog<br />
med KBT-terapeututbildning och väl förtrogen med<br />
problemområdet. Vana vid behandlingsarbete i grupp,<br />
erfarenhet av forsknings-/projektarbete och pedagogiska<br />
färdigheter är särskilt meriterande. Arbetsformen och<br />
patientgruppens mycket speciella vårdbehov gör att särskilt<br />
stor vikt kommer att läggas vid den sökandes personliga<br />
lämplighet och samarbetsförmåga.<br />
Psykolog<br />
Vuxenpsykiatriska mottagningen i<br />
Gimo/Östhammar<br />
Ref nr P44-02<br />
Deltid 75 procent varav 25 procent är vikariat<br />
till och med 31 december 2002.<br />
Teamet har Östhammars kommun som upptagningsområde<br />
och huvuddelen av verksamheten är förlagd till Gimo.<br />
I arbetsuppgifterna ingår bland annat att göra kvalificerade<br />
bedömningar, bedriva psykoterapi och annan behandling,<br />
metodutveckling, undervisning och handledning samt<br />
delta i klinikens utbildnings- och utvecklingsarbete.<br />
Kvalifikationer<br />
Legitimerad psykolog. Legitimation som psykoterapeut,<br />
gärna med kognitiv inriktning är en merit. Stor vikt läggs<br />
vid personlig lämplighet och samarbetsförmåga.<br />
www.uas.se<br />
Psykolog<br />
Tierp/Älvkarleby vuxenpsykiatriska<br />
öppenvårdsmottagning<br />
Ref nr P50-02. Deltid 75 procent.<br />
Eventuellt med möjlighet till heltid. Mottagningens<br />
upptagningsområde omfattar Tierps och Älvkarleby<br />
kommuner med cirka 30 000 invånare. Närheten till<br />
naturen, goda kommunikationer till närliggande städer,<br />
(ca 35 min från Uppsala och 40 min från Gävle) och ett<br />
gott samverkansklimat ger oss arbetstillfredsställelse.<br />
Vi som arbetar här är ett entusiastiskt arbetslag bestående<br />
av läkare, psykologer, kurator, sjuksköterska, skötare och<br />
sekreterare sammanlagt tio personer.<br />
Arbetsuppgifter<br />
I teamet arbetar du med sedvanliga psykologuppgifter,<br />
bland annat kvalificerade bedömningar, bedriver<br />
psykoterapi och annan behandling samt arbetar med<br />
metodutveckling, undervisning och handledning.<br />
Du deltar även i klinikens utbildningsoch<br />
utvecklingsarbete.<br />
Kvalifikationer<br />
Legitimerad psykolog med kognitiv inriktning.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och<br />
samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar<br />
Ref nr P28-02 Teamchef Sven Holmgren, 018-611 52 17.<br />
Ref nr P44-02 Överläkare Pia Rautiala-Thorén,<br />
0173-410 15.<br />
Ref nr P50-02 Teamchef Erland Olsson, 0293-152 91.<br />
Yrkesföreträdare Ulf Wiese, 018-611 76 58.<br />
Personalsekreterare Elisabeth Hägglund, 018-611 20 24.<br />
Psykologförbundet Ann-Sofie Hansson-Pourtaheri,<br />
018-611 23 81.<br />
Välkommen med din ansökan<br />
med ref nr och meritförteckning till<br />
Akademiska sjukhuset, Allmänpsykiatriska kliniken,<br />
750 17 Uppsala, senast den 22 maj.<br />
44 PsykologTidningen 9/02
HÄLSO- OCH SJUKVÅRDEN<br />
Skönviks psykiatriska klinik,<br />
öppenvårdsmottagningen i Säter utökar med<br />
1–2 PTP-psykologer<br />
Mer information om tjänsterna finns på landstingets<br />
hemsida www.ltdalarna.se/jobb<br />
Du kan även ringa enhetschef Kicki Kyhle,<br />
telefon 0225-49 42 85, E-post: kicki.kyhle@ltdalarna.se<br />
Välkommen med ansökan till Personalenheten, Box 350,<br />
783 27 SÄTER.<br />
Sista ansökningsdag 2002-05-27 Ref 16/02<br />
Psykiatriska sektorn i Norra Dalarna<br />
söker<br />
Leg. psykolog/Socionom<br />
tillsvidare, heltid, ref: 53/02<br />
Placering vid psykiatriska öppenvården Vansbro<br />
Psykiatriska sektorn i Norra Dalarna ansvarar för<br />
vuxenpsykiatrin i Dalarnas sju nordligaste kommuner, Leksand,<br />
Malung, Mora, Orsa, Rättvik, Vansbro och Älvdalen. Geografiskt<br />
en glesbygd som motsvarar drygt halva länet och en vuxen befolkning<br />
på ca 70 000 innevånare.<br />
Det finns en öppenvårdspsykiatrisk mottagning i varje kommun<br />
samt en sektorsgemensam vårdavdelning. Mobilt team och<br />
psykoterapimottagning finns vid Mora lasarett. Länsgemensam<br />
slutenvård är förlagd till Säters sjukhus samt toxikomanivård vid<br />
Falu lasarett. Dessutom har psykiatrin i Dalarna en gemensam<br />
utvecklingsenhet för utbildning, forskning och kvalitetssäkring.<br />
Vansbro är en kommun vid Västerdalälven med ca 7 500 invånare.<br />
Vi hoppas att du tillsammans med oss vill fortsätta att utveckla<br />
den öppenvårdsbaserade psykiatrin. Innehållet i verksamheten<br />
baseras på ett brett perspektiv såsom psykodynamiskt, kognitivt<br />
och systemteoretiskt tänkande.<br />
Arbetsuppgifter: Psykoterapeutiskt bedömnings- och<br />
behandlingsarbete såväl med enskilda och familjer. Arbetet innebär<br />
även samverkan och konsultation inom egna teamet, sektorn<br />
och vår dgrannar i form av handledning och utbildning.<br />
Kvalifikationer: Erforderlig utbildning. Psykoterapeutisk utbildning<br />
är meriterande. Körkort erfordras.<br />
Upplysningar: Enhetschef Anna Brändström, 0281-49 81 88.<br />
Facklig information: Psykologförbundet Michael Rundblad,<br />
0243-49 74 29, SACO-SSR Maria Eklöf, 023-49 26 14.<br />
Välkommen med Din ansökan märkt med referensnummer till:<br />
Personalenheten, Mora Lasarett, 792 85 Mora.<br />
Via e-post: pa.mora@ltdalarna.se<br />
Senast 2002-05-22<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken<br />
söker<br />
Psykolog<br />
med placering vid Barn- och ungdomspsykiatriska teamet,<br />
beläget vid Huddinge Universitetssjukhus.<br />
Heltid. Tillsvidareanställning med tillträde snarast, under förutsättning<br />
att ordinarie befattningshavare får sökt tjänst.<br />
BUP-teamet arbetar med somatiskt sjuka barn och ungdomar<br />
som vårdas eller behandlas på Huddinge Universitetssjukhus<br />
främst på Barnens Sjukhus.<br />
Tanken är att samordna barnpsykiatriska insatser med den medicinska<br />
vården i de fall där sjukdom är sammanlänkad med psykiatriska/psykosociala<br />
problem. Patientgruppen är mycket varierad<br />
och många patienter kommer från andra delar av landet.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologiska/kliniska bedömningar, utredningar<br />
och behandling av barn, ungdomar och deras familjer.<br />
Konsultation till Barnens Sjukhus och samarbete med instanser<br />
utanför sjukhuset ingår i det dagliga arbetet.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog, erfarenhet av psykiatriskt/psykoterapeutiskt<br />
arbete med barn, ungdomar och deras familjer i<br />
team. Vidareutbildning i psykoterapi, diagnostik och utredningsmetodik<br />
är meriterande. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet<br />
och samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar lämnas av Helena Kärrfelt, enhetschef, tfn 08-<br />
585 857 52 och Elisabet Ahlstrand, psykolog, tfn 08-585 857 44.<br />
Facklig kontaktperson är Kjell Lindqvist, Psykologförbundet, tfn<br />
08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref nr Barnpsyk<br />
047/02 senast den 21 maj 2002 till Norra länets produktionsområde,<br />
Barn- och ungdomspsykiatri, Box 175 64, 118 91 Stockholm.<br />
E-post: roza.nagy@bup.sll.se<br />
Barn och ungdomspsykiatri<br />
Lidingö BUP<br />
söker<br />
Psykolog<br />
75%, tillsvidareanställning (nyinrättad tjänst) med tillträde snarast.<br />
Mottagningen ligger centralt i Lidingö, direkt efter bron vid Torsviks<br />
torg och vi är f n 10 anställda fördelade på socionomer, psykologer,<br />
läkare och assistenter. Upptagningsområdet är Lidingö<br />
kommun som har cirka 40.000 invånare, varav drygt 9.000 barn<br />
och ungdomar i åldern 0–17 år. Lidingö BUP ingår i Barn- och<br />
ungdomspsykiatriska divisionens Verksamhetsområde Länet<br />
Nordost.<br />
Arbetsuppgifter: Barn- och ungdomsdiagnostik och psykoterapeutiskt<br />
arbete med barn, ungdomar och deras familjer. Utåtriktat<br />
och förebyggande arbete.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog. Erfarenhet av barnpsykologisk/barnklinisk<br />
verksamhet. Önskvärt är kunskap i neuropsykiatriskt<br />
utredningsarbete och öppenhet för olika behandlingsmetoder.<br />
Vi fäster stor vikt vid personlig lämplighet och god<br />
samarbetsförmåga.<br />
Vi se gärna manliga sökanden då vi strävar efter en jämnare<br />
könsfördelning.<br />
Upplysningar lämnas av enhetschef Agneta Åhlund, tfn 08-636<br />
22 00. Facklig kontaktperson är Kjell Lindqvist, Psykologförbundet,<br />
tfn 08-690 67 99.<br />
Välkommen med Din ansökan, märkt med ref nr Barnpsyk<br />
052/02 senast den 27 maj 2002 till Lidingö BUP, Stjärnvägen 2,<br />
181 34 Lidingö. E-post:barbro.landberg@bup.sll.se<br />
Barn- och ungdomspsykiatri<br />
45
Vårgårda och Herrljunga kommuner<br />
söker gemensam<br />
SKOLPSYKOLOG<br />
För mer information: www.vargarda.se eller<br />
www.herrljunga.se eller ring Kerstin Fällman<br />
0513-17440, 070-6083383 eller<br />
Lisbeth Hedlund 0322-600806, 0709-165665.<br />
Legitimerad<br />
PSYKOLOG<br />
Vill du arbeta i ett privat företag där du får en synlig och<br />
betydelsefull roll med goda utvecklingsmöjligheter?<br />
Är du på jakt efter en ny, kreativ utmaning och vill<br />
arbeta multidiciplinärt med komplexa fall?<br />
Vill du satsa på att förnya svensk rehabilitering?<br />
DÅ VILL VI GÄRNA TRÄFFA DIG!<br />
Dina huvudsakliga arbetsuppgifter blir att ha utredande,<br />
rådgivande och stödjande samtal samt göra en psykologisk<br />
bedömning och planering. Du skall också ha rådgivning och<br />
undervisning, enskilt och i grupp, göra arbetslivsinriktade<br />
utredningar och fungera som vår internkonsult. En annan av dina<br />
uppgifter blir att medverka vid vidareutveckling av vår psykosociala<br />
arbetsmetodik. Du har stor frihet att utforma ditt arbete.<br />
Du bör ha erfarenhet av rehabilitering och människor med<br />
långvarig sjukdom, smärta och stress. Vi värdesätter vana<br />
vid teamarbete och kompetens inom arbetspsykologi. Du bör<br />
också ha ett brett psykologiskt perspektiv, både psykodynamiskt<br />
och KBT-inriktat.<br />
Har du frågor kontakta gärna:<br />
Bengt Ryhed, rehabchef tfn: 0271-582 96 eller<br />
Kina Rubensson, personaladministratör tfn: 0271-581 64.<br />
Ansökan skickas senast 31 maj 2002 till:<br />
Alfta Rehab Center AB, Att: Kina Rubensson,<br />
Box 94, 822 22 ALFTA. E-post: kina.rubensson@alftarehab.se<br />
Alfta Rehab Center är en av de största privata rehabaktörerna i Sverige<br />
med ca 70 anställda, grundat 1963. Vi erbjuder kunskapsspecialisttjänster<br />
inom arbetslivsinriktad ortopedi och medicinsk rehabilitering,<br />
stress- och utbrändhetsrehabilitering, viktreduktion samt utredningar.<br />
Kännetecknande är att Alfta Rehab Center till stor del får de mer<br />
komplexa rehabiliteringsfallen, vilket lett till banbrytande insatser<br />
inom områden som bl a whiplash och utredningsmetodik.<br />
Uppdragsgivare är försäkringskassor och landsting samt företag och<br />
organisationer på den öppna marknaden.<br />
www.alftarehab.se<br />
Psykiatriska sektorn i Norra Dalarna<br />
Välkommen till Ovansiljan och Morabygden! Omgivet av blånande<br />
berg och vacker och spännande natur ligger Mora. Här finns stora<br />
möjligheter till ett rikt friluftsliv. Varför inte åka Vasaloppet eller<br />
ta en tur på långfärdsskridskor på isarna i bländande vårvintersol…<br />
På sommaren bada vid Siljan och Orsasjöns många vackra<br />
sandstränder eller besöka Dalhalla och Musik vid Siljan, där det<br />
erbjuds musik av världsklass.<br />
Psykoterapimottagningen, Mora lasarett<br />
46 PsykologTidningen 9/02<br />
söker<br />
Leg. psykolog, ref: 51/02<br />
Tillsvidare, heltid<br />
Leg. psykoterapeut, ref: 52/02<br />
Tillsvidare, heltid<br />
Psykoterapimottagningen vid Mora lasarett utgör en sektorsgemensam<br />
resurs för psykiatrin i norra Dalarna. Sektorns öppenvårdsmottagningar<br />
finns i Leksand, Malung, Mora, Orsa, Rättvik,<br />
Vansbro och Älvdalen. En gemensam slutenvårdsavdelning är<br />
lokaliserad till Mora Lasarett. Patienterna kommer till oss på<br />
remiss från sektorns olika enheter.<br />
Vårt uppdrag är att: -göra psykoterapibedömningar, -bedriva<br />
psykoterapi, -verka för vidareutveckling av psykoterapeutisk<br />
kompetens inom vår sektor, -ge handledning i psykoterapi och<br />
psykiatriskt behandlingsarbete, -göra fördjupade psykologiska<br />
utredningar/bedömningar utifrån specifika frågeställningar, -ge<br />
konsultation i enskilda ärenden, -utvärdera vår verksamhet.<br />
Personalgruppen består, utöver dessa två tjänster, av en enhetschef/psykolog,<br />
tre psykoterapeuter och en sekreterare. Vi erhåller<br />
gemensam regelbunden handledning och kan erbjuda goda möjligheter<br />
till fortbildning utifrån Dina intressen.<br />
Arbetsuppgifter: Att med Din erfarenhet och kompetens bidra<br />
till att vi genomför vårt uppdrag på ett så proffesionellt sätt som<br />
möjligt.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog med vidareutbildning i<br />
psykoterapi respektive legitimerad psykoterapeut. Erfarenhet<br />
från vuxenpsykiatriskt arbete är meriterande. Körkort är nödvändigt.<br />
Vi lägger stor vikt vid personlig lämplighet och god samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar: Enhetschef Dan Nyberg 0250-49 36 51<br />
Facklig information: Psykologförbundet Michael Rundblad<br />
0243-49 74 26, SACO-SSR Maria Eklöf 023-49 26 14<br />
Välkommen med Din ansökan märkt med referensnummer till:<br />
Personalenheten, Mora Lasarett, 792 85 Mora<br />
Via e-post: pa.mora@ltdalarna.se<br />
Senast 2002-05-21
Psykolog, mödra- och<br />
barnhälsovård<br />
www.vgregion.se<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Vårdcentralen Tibro<br />
när jag blir stor<br />
ska jag läsa<br />
tjocka, jättetråkiga<br />
böcker…<br />
Deltid 75%, tjänstgöringsgraden kan eventuellt<br />
utökas 2003. Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Tillsvidareanställning.<br />
I Tibro kommun finns MVC/BVC med cirka<br />
800 barn i åldern 0–6 år.<br />
I Tibro är vi på gång med att utveckla nya former<br />
för samverkan med bl a familjecentral där MVC<br />
och BVC arbetar i samverkan med bl a socialtjänst<br />
och öppen förskola. I ”gamla Skaraborg”<br />
träffas MHV/BHV-psykologer regelbundet och<br />
arbetar tillsammans med metod- och kvalitetsutveckling.<br />
Vi erbjuder dig ett stimulerande arbete i en tid<br />
av förändring och nytänkande med stora möjligheter<br />
att vidareutveckla verksamheten tillsammans<br />
med personal inom mödra- och barnhälsovården.<br />
Arbetsuppgifter: Individinriktat arbete till blivande<br />
nyblivna föräldrar, förskolebarn och deras<br />
föräldrar bestående av utredning, rådgivning,<br />
terapikontakter av kris- och korttidskaraktär.<br />
Konsultation och fortbildning till personal inom<br />
mödra- och barnhälsovård. Samverkan med<br />
vårdgrannar, socialtjänst, barnomsorg m fl.<br />
Deltagande i metod- och kvalitetsutvecklingsarbete<br />
för mödra- och barnhälsovården.<br />
Vi arbetar även med EPDS-skalan<br />
(Edinburgh Postnatal Depression Scale) och därmed<br />
handledning till distriktssköterskor.<br />
Kvalifikationer: Vi söker dig som är leg psykolog.<br />
Erfarenhet av arbete inom mödra- och<br />
barnhälsovård är meriterande liksom utbildning i<br />
barnpsykologisk utredningsmetodik och handledning/konsultationsmetodik.<br />
Arbetet ställer<br />
krav på förmåga att arbeta självständigt. Stor<br />
vikt läggs vid personlig lämplighet och samarbetsförmåga.<br />
Körkort erfordras.<br />
Upplysningar: Vårdcentralschef Per Angesjö,<br />
tfn 0504-185 00. Vårdcentralsföreståndare<br />
Lennart Erixon, tfn 0504-185 11. Distriktssköterska<br />
Birgitta Hagmyr, tfn 0504-185 26.<br />
Facklig företrädare: Psykolog Ulla Olsson,<br />
tfn 0500-46 65 80.<br />
Välkommen med din ansökan märkt med<br />
referensnummer PVTV 322-2002 senast<br />
22 maj till Primärvårdskontoret, Box 47,<br />
541 21 Skövde.<br />
Hjälp barn med cancer<br />
Tack vare forskningens framsteg botas idag<br />
ca 75 procent av alla cancersjuka barn. Vi<br />
fortsätter stödja forskningen med sikte på<br />
att inga barn ska drabbas av cancer.<br />
postgiro: 90 20 90-0<br />
47
NORRLANDS UNIVERSITETSSJUKHUS I UMEÅ<br />
söker<br />
LEG PSYKOLOG<br />
REF NR BUK 01/02<br />
Arbetsplats: Barn- och ungdomskliniken med största delen placering<br />
vid Umeå Specialpedagogiska centrum, Berghemsskolan.<br />
Tillträde: 15 augusti 2002.<br />
Tjänstgöringsgrad: 80%.<br />
Arbetsuppgifter: I samarbete med Umeå Specialpedagogiska<br />
centrum utföra neuropsykologiska bedömningar med frågeställning<br />
ADHD/DAMP. I tjänsten ingår ett nära samarbete med Barnoch<br />
ungdomsklinikens övriga psykologer samt behandlande läkare.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Erfarenhet från barn- och ungdomsinriktad<br />
och neuropsykiatrisk verksamhet samt erfarenhet<br />
av neuropsykologiska bedömningar är meriterande. Stor vikt<br />
kommer att läggas vid personlig lämplighet<br />
Upplysningar:<br />
Leg psykolog, Tuula Honkaranta, tel. 090-785 37 37<br />
För- och grundskolechef, Lennart Jonsson, tel. 090-16 14 11<br />
Vårdchef, Katarina Spinnell Lindroth, tel. 090-785 2153<br />
För Sveriges psykologförbund, Ewa Sandström tel 090-785 6617<br />
Ansökan skickas till: Norrlands Universitets sjukhus, Personaladminstrativ<br />
service, 90185 Umeå senast 2002-05-17.<br />
Arboga är en liten mysig medeltidsstad med många vackra gamla<br />
byggnader, belägen vid Arbogaån. Här finns gott om bostäder och<br />
nära till natur och fritidsområden. Bra kommmunikationer till Stockholm,<br />
Västerås och Örebro. Mer information finns på vår hemsida.<br />
BARN- OCH UTBILDNINGSFÖRVALTNINGEN<br />
söker till stödteamet inom förskola/grundskola<br />
LEGITIMERAD PSYKOLOG<br />
alt PTP-PSYKOLOG<br />
Omfattning: Heltid, tillsvidareanställning.<br />
Tillträde: 2002-08-01 eller enligt överenskommelse<br />
Stödteamet är nystartat sedan höstterminen 2001. Teamet består,<br />
förutom av Dig som psykolog, av två kuratorer, tre specialpedagoger,<br />
tre skolsköterskor, två talpedagoger och leds av en<br />
administrativ chef.<br />
Arbetsuppgifterna består bland annat av psykologiska bedömningar<br />
och utredningar samt handledning av personal. Samverkan<br />
med socialtjänst, BVC, habilitering och barn- och ungdomspsyk.<br />
Krissamtal och stödjande samtal till elever/föräldrar förekommer<br />
också.<br />
Vi erbjuder handledning och möjlighet till fortbildning.<br />
Vid all rekrytering tillämpar vi vår jämställdhetsplan, vilket innebär<br />
att vi eftersträvar en jämn könsfördelning.<br />
Upplysningar lämnas av administrative chefen Rune Engman<br />
telefon 0589-872 67, 872 15 eller av psykolog Inga-Britt Johansson<br />
telefon 0589-872 17.<br />
Facklig företrädare kan nås via kommunens växel telefon 0589-<br />
870 00.<br />
Ansökan sänder Du till Barn- och utbildningskontoret, Box 6,<br />
732 21 ARBOGA.<br />
Ansökan ska vara inkommen senast 2002-05-27.<br />
Södra hälso- och sjukvårdsområdet, SHSO, i Landstinget Sörmland,<br />
har ett upptagningsområde på cirka 80.000 invånare i Nyköping,<br />
Oxelösund, Trosa och Gnesta kommuner. Nyköpings lasarett och de<br />
6 vårdcentralerna har ca 1.700 anställda. Omsättningen är ca 900 Mkr.<br />
NYKÖPINGS LASARETT<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten i Nyköping<br />
utvecklar och utökar med fler medarbetare<br />
Därför söker vi Dig som är<br />
Leg. psykolog<br />
Vi värnar om flexibilitet i bemötande och arbetsmetoder och arbetar<br />
aktivt för att möta de mycket varierande behov och krav som<br />
ställs på oss. Vi har ett utåtriktat arbetssätt i nära kontakt med<br />
vårdgrannar.<br />
Verksamheten består av en öppenvårdsmottagning 0–17 år, en<br />
familjeenhet för dagvård och sedan 1,5 år tillbaka en öppenvårdsmottagning<br />
för Unga Vuxna 16–23 år.<br />
Inom verksamheten bedrivs utvecklingsarbete inom flera områden<br />
varför utrymme finns för olika specialintressen. Inför hösten<br />
planeras ett kris- och konsultationsteam och en utveckling av behandlingsmetoder<br />
för gruppen barn med utagerandeproblematik.<br />
Vi har speciella team för arbete med ätstörningar och för sexuella<br />
övergrepp och våld i familjen.<br />
Vi behöver nu förstärkning både på vår öppenvårdsmottagning<br />
0–17 år och på mottagningen för Unga Vuxna 16–23 år. Delad<br />
tjänstgöring kan diskuteras.<br />
Kvalifikationer: Erfarenhet av barn- och ungdomspsykiatriskt<br />
arbete och/eller vuxenpsykiatriskt arbete samt psykoterapiutbildning<br />
är särskilt meriterande. Vi fäster stor vikt vid personlig lämplighet,<br />
kreativitet och samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar lämnas av verksamhetschef Gunnel Nyberg och<br />
leg. psykolog Peter Moore. Båda nås på tfn 0155/24 56 00.<br />
Facklig företrädare Gunnar Wingren tfn 0155/24 71 94.<br />
Välkommen med Din ansökan till:<br />
Nyköpings lasarett,<br />
Personalavdelningen,<br />
611 85 Nyköping märkt<br />
med ref.nr: 318-04-02<br />
senast 020520.<br />
BUP, Mora lasarett<br />
Leg. psykolog tillsvidare, heltid<br />
Välkommen med Din ansökan märkt ref: 59/02 till:<br />
Personalenheten, Mora Lasarett, 792 85 Mora<br />
Via e-post: pa.mora@ltdalarna.se<br />
Senast 2002-05-27<br />
48 PsykologTidningen 9/02<br />
söker<br />
Mer information om tjänsten finns på landstingets hemsida<br />
www.ltdalarna.se/jobb. Du kan även kontakta enhetschef<br />
Eva Marsk på 0250-49 36 80 om Du vill veta mer.<br />
Facklig information genom Tina Emet 0250-49 36 80
HÄLSO- OCH SJUKVÅRDEN<br />
SKÖNVIKS PSYKIATRISKA KLINIK I SÄTER<br />
söker till CENTRUM FÖR AKUTPSYKIATRI<br />
Leg PSYKOLOG<br />
alt PTP-psykolog<br />
heltid<br />
Information om tjänsten finns på landstingets hemsida<br />
www.ltdalarna.se/jobb.<br />
Du kan även ringa leg psykolog enhetschef Birgitta Ståhle,<br />
telefon 0225-49 43 14.<br />
Välkommen med ansökan till Personalenheten, Box 350,<br />
783 27 SÄTER.<br />
Sista ansökningsdag 2002-05-31 Ref 18/02<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Hälsinglands sjukhus<br />
Psykiatriska kliniken<br />
söker<br />
Två psykologer<br />
Heltid, tillsvidareanställning<br />
med placering i Bollnäs respektive Hudiksvall inom psykiatrisk öppenvård<br />
Den psykiatriska vården vid Hälsinglands sjukhus är organiserad i geografiskt<br />
avgränsade områden. Er placering kommer att vara i Bollnäs respektive Hudiskvall.<br />
Vården och behandlingen sker i nära samverkan mellan öppen och slutenvård<br />
och i samarbete med andra vårdgivare, ofta i patientens närmiljö.<br />
Allmänpsykiatrin har i allt större omfattning rollen som specialistfunktion<br />
med ökad tonvikt på handledning, konsultation och utbildning<br />
Vi erbjuder:<br />
* flexibla arbetstider<br />
* handledning<br />
* goda möjligheter till fortbildning och<br />
utveckling<br />
* psykoterapeutisk behandlingsarbete<br />
Arbetsuppgifter: Sedvanliga psykologuppgifter<br />
med utredningar och diagnossättning samt<br />
psykoterapiskt behandlingsarbete ingår. Vi<br />
strävar efter att utveckla vårt familje- och nätverksarbete.<br />
Arbetet bedrivs i team. Handledning<br />
och utbildning till övrig personal.<br />
Självklart deltar du aktivt i verksamhetsplanering.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Erfarenhet<br />
från vuxenpsykiatrisk verksamhet speciellt<br />
inom öppenvården. Psykoterapiutbidning motsvarande<br />
steg – 2 är meriterande.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet och god<br />
samarbetsförmåga.<br />
Psykiatriska öppenvårdsmottagningen i<br />
Vimmerby/Hultsfred söker<br />
Anställningsform: Tillsvidareanställning.<br />
Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Ange löneanspråk i ansökan. Lönen fastställs i<br />
samband med anställningen.<br />
Upplysningar lämnas av:<br />
Inom öppenvården i Hudiksvall,<br />
enhetschef Karin Dahlman, tfn 0650-924 66.<br />
I Bollnäs, enhetschef Kjell-Ove Persson,<br />
tfn 0278-380 63.<br />
Facklig företrädare:<br />
Sp. Sven-Olof Sundqvist, tfn 0270-775 49.<br />
Välkommen med din ansökan<br />
senast den 24 maj 2002 till<br />
Hälsinglands sjukhus<br />
Personalavdelningen<br />
826 81 Söderhamn<br />
Ange ref nr 64/2002.<br />
Psykolog<br />
och<br />
PTP-psykolog<br />
För mer information gå in på<br />
www.ltkalmar.se/ledigajobb<br />
eller ring Kersti Gabrielson, verksamhetschef<br />
0492-176 70. Sista ansökningsdag 21 maj.<br />
49
HÄLSO- OCH SJUKVÅRDEN<br />
Psykiatriska sektorn Mellersta Dalarna<br />
(Borlänge-Gagnef-Säter)<br />
söker<br />
Två Leg Psykolog/PTP-psykolog<br />
Tillsvidareanställning, 100%. Tillträde snarast. Ref nr 136/02<br />
Placering vid Psykiatriska mottagningen i Borlänge<br />
Psykiatrin i Borlänge-Gagnef-Säter består av fem enheter, en<br />
psykiatrisk mottagning i Borlänge, en i Säter och en vårdcentralsintergrerad<br />
mottagning i Gagnef. Utöver detta finns en samtalsbyrå<br />
och ett mobilt team i Borlänge.<br />
På den psykiatriska mottagningen arbetar vi i team bestående av<br />
psykologer, socionom, sjuksköterskor, skötare och läkare. De<br />
psykoterapeutiska inriktningar som finns representerade i vårt<br />
team är psykodynamisk, KBT och systemisk.<br />
Du kommer att arbeta med samtalsbehandlingar, psykoterapier,<br />
bedömningar, utredningar samt bidra med Din kompetens externt<br />
och internt.<br />
HÄLSO- OCH SJUKVÅRDEN<br />
VUXENPSYKIATRISKA MOTTAGNINGEN I HEDEMORA<br />
söker<br />
LEG PSYKOLOG<br />
75%, tillsvidareanställning. REF NR 17/02.<br />
Vuxenpsykiatrin i Hedemora ingår sedan årsskiftet i södra<br />
Dalarnas närsjukvårdsområde. Verksamhetschef är gemensam<br />
för vuxenpsykiatrin i Hedemora och Avesta.<br />
Vuxenpsykiatrin i Hedemora fungerar som en självständig<br />
enhet, där mottagning och omvårdnadsgrupp arbetar tillsammans.<br />
Professionellt bemötande, kontinuitet i kontakterna<br />
och flexibla lösningar är ledstjärnor i verksamheten.<br />
Teamarbete är en naturlig del i vårt arbetssätt, vi arbetar tillsammans<br />
med många patienter i familj och nätverksarbete.<br />
Samverkan med vårdgrannar fungerar väl. Inom enheten<br />
finns kompetens inom olika psykoterapeutiska områden,<br />
såsom psykodynamisk, kognitivt och familjeterapeutiskt.<br />
Kvalitetssäkring är en naturlig del i vårt arbete.<br />
Arbetsuppgifter: Som psykolog kommer dina huvudsakliga<br />
arbetsuppgifter att vara bedömningssamtal, diagnostik,<br />
behandling, samt behandlingsarbete i samarbete med<br />
andra på mottagningen. Till viss del kan även utbildningsoch<br />
konsultationsinsatser bli aktuella.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Psykoterapeutisk utbildning<br />
är meriterande. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet,<br />
samarbetsförmåga och flexibilitet. För att få en jämnare<br />
könsfördelning ser vi gärna manliga sökande. Körkort erfordras.<br />
Upplysningar: Enhetschef Eva Källs Söderlund eller Leg<br />
psykolog Annakristina Östnäs, tel 0225-49 65 10.<br />
Fackliga upplysningar: Psykologförbundet, Michael<br />
Rundblad, tel 0243-49 74 29.<br />
VÄLKOMMEN MED DIN ANSÖKAN TILL<br />
Personalenheten, Box 350, 783 27 SÄTER eller e-post:<br />
platsansokan.sater@ltdalarna.se SENAST 2002-05-27<br />
Är Du PTP-psykolog kommer Du att få ta del av det program som<br />
vår utvecklingsenhet utarbetat speciellt för PTP-psykologer.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog/godkänd psykologutbildning.<br />
Meriterande är om Du har KBT eller KT inriktning då vi behöver<br />
förstärka teamet med denna kompetens. Vi satsar också på att<br />
bygga upp den neuropsykologiska kompetensen och ser gärna<br />
att någon av våra sökande är intresserade av detta. Utbildning<br />
erbjuds.<br />
Vi vill att Du är öppen att arbeta tillsammans med andra behandlare<br />
med olika inriktningar och att Du har en god samarbetsförmåga.<br />
Utifrån att psykiatrin ständigt befinner sig i utveckling och<br />
förändring är det viktigt att Du är flexibel och vill vara med och diskutera,<br />
planera samt bidra med tankar och ideer.<br />
Tycker Du att det här låter intressant kan Du vända Dig till:<br />
Verksamhetschef Torkel Jönsson, tel 0243-49 70 75 eller leg<br />
psykolog Safar Oskooei, tel 0243-49 70 25.<br />
Fackliga upplysningar: Leg psykolog Mikael Rundblad, tel<br />
0243-49 74 29.<br />
Ansökan med meritförteckning och betygsavskrifter till: Hälsooch<br />
sjukvården Dalarna, Personalenheten, 791 82 FALUN eller<br />
e-post; platsansokan.falu-lasarett@ltdalarna.se SENAST 2002-<br />
05-21.<br />
K O N T A K T A L O K A L A F A C K E T F Ö R S T !<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen söker...<br />
Psykolog/PTP-psykolog<br />
ssgr 75 - 100 procent, tillsvidareanställning.<br />
Vi söker dig som är legitimerad psykolog alt. PTP-psykolog<br />
och har erfarenhet av barn och ungdomar.<br />
Kommunens elevvård genomsyras av den nya elevhälsans<br />
intentioner, där stöd till lärare och arbetslag är av stor vikt.<br />
Du får samarbeta med flera yrkesgrupper i vårt stöd- och<br />
resursteam. Du får själv och i samverkan med övriga inom<br />
elevvården stor möjlighet till personlig utveckling.<br />
Stor vikt läggs vid god sammarbetsför måga och personlig<br />
lämplighet.<br />
Arbetsuppgifter na innebär självständigt och kvalificerat<br />
psykologarbete inom grundskolan och särskolan samt<br />
detagande i vår samverkan med landstinget, den s.k.<br />
familjecentralen. Körkort samt tillgång till egen bil erfordras.<br />
Tillträde enligt överenskommelse.<br />
Upplysningar om tjänsten lämnas av Barn- och utbildningschef Nils Carlsson<br />
tel. 0380-780 78, utbildningsledare Bertil Carnhede tel. 0380-783 56 och skolpsykolog<br />
Catherine Rofors tel. 0380-789 01. Facklig företrädare är Alf Svensson,<br />
Psykologförbundet, tel. 0380-783 30. Välkommen med din ansökan med bifogad<br />
meritsammanställning till Barn- och utbildningskontoret, 571 80 Nässjö, eller via<br />
e-post bukontoret@komm un.nassjo.se senast den 20 maj 2002.<br />
571 80 Nässjö. Tel. 0380-780 00<br />
www.nassjo.se<br />
Säg Nässjö och de flesta tänker på tåg.<br />
En av Sveriges viktigaste logistikpunkter<br />
har dock betydligt mer att ge. Mitt emellan<br />
storstadsregionerna, på toppen av<br />
Småländska höglandet, erbjuder vi en god<br />
livsmiljö att leva och verka i. Idag bor<br />
cirka 30.000 invånare i kommunen. Utvecklad<br />
samhällsservice, god boendemiljö<br />
och ett växande näringsliv gör att<br />
vi ser framtiden an med tillförsikt.<br />
50 PsykologTidningen 9/02
Division Psykiatri<br />
Verksamhetsområde psykiatri Lund<br />
Vuxenpsykiatrin i Lund har under det senaste året<br />
genomgått en organisationsförändring som innebär att<br />
den numera är indelad i fyra områden: allmänpsykiatri,<br />
habilitering/rehabilitering, ätstörningar samt resursområde.<br />
Dessa områden erbjuder psykiatrisk sjukvård<br />
till befolkningen i Lund, Kävlinge, Lomma, Burlöv samt Staffanstorps<br />
kommuner. Område habilitering/rehabilitering vänder sig till personer<br />
med långvarigt psykiskt funktionshinder, företrädesvis schizofreni.<br />
Inom området finns två slutenvårdsavdelningar, en öppenvårdsmottagning,<br />
en psykosrehabiliteringsenhet(PRE), ett team för patienter med<br />
dubbeldiagnos och därtill en enhet för särskilt vårdkrävande.<br />
Område Habilitering/Rehabilitering söker<br />
3 Leg Psykologer<br />
varav 2 tillsvidareanställningar och 1 vikariat på 1 år<br />
med möjlighet till förlängning.<br />
Tjänsterna är placerade vid en akut slutenvårdsavdelning,<br />
öppenvårdsmottagningen och psykosrehabiliteringsenheten<br />
(PRE) med slutenvård/dagpsykiatri/öppenvård. Inom området<br />
finns idag 8 psykologtjänster. Vi eftersträvar bredd och djup i<br />
kompetensen inom vår professionsgrupp. Som psykolog förväntas<br />
Du arbeta aktivt med utformningen av psykosvården,<br />
att ha intresse för metodutveckling och att implementera nya<br />
arbetssätt. Utöver gängse psykologarbete på den egna tjänsteenheten<br />
värdesätter vi ett flexibelt arbetssätt så att specialkunskaper<br />
också erbjuds andra enheter inom området i berikande<br />
samarbete.<br />
Arbetsuppgifter: Neuropsykologisk och personlighetmässig<br />
utredning/bedömning/diagnostik, psykopedagogiskt arbete<br />
individuellt och i grupp/familj, kognitiv träning och psykoterapeutiskt<br />
behandlingsarbete. Du kommer både att arbeta självständigt<br />
och som teampsykolog.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Aktuella specialkunskaper inom<br />
neuropsykologisk och personlighetsmässig utredningsmetodik.<br />
Psykoterapiutbildning är meriterande, gärna med inriktning<br />
mot kognitiv psykoterapi, kognitiv beteendeterapi resp. familjeterapi.<br />
Erfarenhet av och intresse för att arbeta med ovannämnda<br />
patientgrupp är av stor vikt. Erfarenhet av metodutveckling<br />
och utvärderingsarbete är också en merit.<br />
Lön: enligt överenskommelse<br />
Tillträde: 2002-06-01 eller snarast<br />
Mer information får du genom:<br />
Psykolog Ingegerd Olofsson, 046-171818,<br />
ingegerd.olofsson@skane.se<br />
Vårdutvecklare Sven Scharnell, 046-177819,<br />
sven.scharnell@skane.se<br />
Facklig företrädare SP Maj-Britt Winberg 046-174687<br />
Skicka din ansökan märkt med ref nr 11-X917 till Division<br />
Psykiatri, Cathrin Berthelson, Universitetssjukhuset i Lund,<br />
S:t Larsområdet, 221 85 Lund.<br />
Sista ansökningsdag: 2002-05-22<br />
Universitetssjukhuset i Lund<br />
Prenumerera på<br />
PsykologTidningen 2002! 460:–<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
S:t Lukas<br />
i Kronobergs län<br />
söker<br />
PSYKOTERAPEUT 100%<br />
Ansökan med meritförteckning och löneanspråk sänds<br />
senast 2002 05 21 till S:t Lukas mottagning, Att. Föreståndaren,<br />
Storgatan 17, 352 30 VÄXJÖ.<br />
För utförligare information v g se S:t Lukas hemsida:<br />
www.st-lukas.se under rubrik lediga tjänster.<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
verksamheten i<br />
Landstinget Gävleborg<br />
söker<br />
Psykolog<br />
till<br />
Öppenvårdsmottagningen<br />
i Söderhamn<br />
heltid, tillsvidare, ref nr 66/2002<br />
Barn- och ungdomspsykiatrin i Gävleborgs län har en<br />
sammanhållen vårdkedja med öppenvårdsmottagningar<br />
i Bollnäs, Söderhamn, Hudiksvall, Sandviken<br />
och Gävle, akut och behandlingsavdelning och familjeenhet<br />
i Gävle samt ett behandlingshem i Hudiksvall.<br />
Vi strävar efter att erbjuda ett brett behandlingsutbud<br />
med individ-, grupp och familjeinriktning<br />
utifrån olika teoretiska synsätt och modeller.<br />
Arbetsuppgifter: Diagnostik, utredning och behandling<br />
av enskilda barn och tonåringar och deras<br />
familjer, dessutom samverkanskontakter med bl a<br />
barnmedicinsk verksamhet, förskola, skola och<br />
socialtjänst inom upptagningsområdet.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Erfarenhet av arbete<br />
med barn och familjer är önskvärt. Sökande bör fungera<br />
såväl i teamarbete som självständigt. Meriterande<br />
är psykoterapiutbildning och erfarenhet av utredningar.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Tillträde efter överenskommelse.<br />
Landstinget Gävleborg tillämpar individuell lönesättning,<br />
ange därför löneanspråk i ansökan.<br />
Övriga villkor fastställs i samband med anställningen.<br />
Upplysningar lämnas av:<br />
Enhetschef Ewa Wilhelmsson Hedlund,<br />
tfn 0278-387 03, 0270-777 51, 070-376 06 05.<br />
Fackliga upplysningar: Psykologförbundet,<br />
Per Blom, tfn 0278-387 06.<br />
Ansökan med meritförteckning skickas<br />
senast den 21 maj 2002 till:<br />
Hälsinglands sjukhus, Personalavdelningen<br />
826 81 Söderhamn<br />
Välkommen med<br />
din ansökan!<br />
51
Psykolog/Socionom<br />
till Storvretens Vårdcentral<br />
i Tumba, södra Stockholm<br />
Vi söker en legitimerad psykoterapeut med KBT eller kognitiv<br />
psykoterapiut-bildning intresserad av att arbeta i primärvården.<br />
Kunskap i korttidsterapi t ex counselingmetodik och vana vid<br />
arbete med grupper är en merit.<br />
Är du intresserad? Kontakta Janina Cettner 530 677 09 eller<br />
Eva Olsson 530 677 13.<br />
Senaste ansökningsdag 31/5.<br />
Adress: Storvretens Vårdcentral, Stenvägen 10, 147 50 Tumba.<br />
Mörkaste Småland? Glöm det – Kronoberg lyser!<br />
Här mår vi bra och lever längre. Arbetslösheten är låg.<br />
Produktionen är hög. Företagsklimatet är gott. Här finns<br />
framgångsrika företag som t ex Ikea, Tieto-Enator, Kalmar<br />
Industries och Strålfors. Med Glasriket och Möbelriket<br />
tillhör vi den konstnärstätaste regionen i Europa. Vi är<br />
stolta över vårt expansiva universitet. Regionen satsar på<br />
att bli ett centrum för internet-teknik en länk i InternetCity.<br />
Kommunikationerna är väl utvecklade. Dessutom har vi<br />
våra vackra kultur- och naturområden och ett bra<br />
geografiskt läge, mitt i södra Sverige.<br />
Psykoterapeut/<br />
handledare<br />
Psykoterapienheten utgör kunskapsbas när det gäller<br />
psykoterapeutisk samt neuropsykologisk kompetens på<br />
specialistnivå. Vid enheten finns 6,5 psykoterapeuttjänster<br />
samt en neuropsykologtjänst. Vi är egen basenhet inom<br />
Läns- och regionpsykiatrin och har länsövergripande<br />
uppdrag. Vi strävar efter att kunna tillhandahålla en bred<br />
behandlingsinriktning och kompetens hos medarbetarna.<br />
Nu söker vi en leg psykoterapeut med inriktning mot<br />
kognitiv beteendeterapi, kognitiv terapi eller psykodynamisk<br />
terapi. Handledarkompetens önskvärd.<br />
Vi förutsätter att Du har god förmåga till samarbete internt<br />
såväl som externt.<br />
Du kommer att arbeta självständigt med psykoterapi,<br />
handledning, utbildning, konsultation samt metodutveckling<br />
inom det psykoterapeutiska kompetensområdet.<br />
Vill du veta mer? Ring verksamhetschef Marie<br />
Kristensson-Svärdh 0470-58 61 78 eller<br />
personalsekr. Veronica Gustavsson, 0470-58 63 11.<br />
Facklig kontakt: Lars Carlsson, 0470-58 62 24.<br />
Välkommen med din ansökan märkt med refnr PS 10/02<br />
senast 21 maj till Psykiatriförvaltningen,<br />
Personalavdelningen, Ellinor Karlsson, Box 1223, 351 12<br />
Växjö eller via e-post: psf-personal@ltkronoberg.se<br />
Medflyttarservice – ring 0470-77 78 18<br />
eller besök www.medflyttarakademien.com<br />
www.ltkronoberg.se<br />
BARN- OCH UNGDOMSFÖRVALTNINGEN<br />
söker<br />
2 st Psykologer/PTP-Psykolog<br />
Tillsvidareanställning 100%. Ref. nr. 96/02<br />
Arbetsuppgifter: Rubricerad tjänst gäller arbete med barn i åldrarna<br />
1–16 år. Inom förvaltningen finns i dag totalt 5 000 barn/elever.<br />
Du kommer att tillhöra stödteamet, ett team som i dag består<br />
av läkare, psykologer, talpedagoger, hörsellärare, specialpedagoger<br />
och pedagog. Dina insatser skall tillsammans med arbetslaget<br />
och andra samverkanspartners bidra till att individen<br />
erhåller en god livskvalitet samt ges möjlighet att leva som andra<br />
i samhället. I arbetslaget skall du utföra självständigt psykologiskt<br />
arbete och skolrelaterade utredningar. Viktiga uppgifter är också<br />
stöd till anhöriga, handledning, konsultation samt metod och<br />
verksamhetsutveckling.<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet och förmåga att samarbeta.<br />
Övrigt: Körkort krävs då arbetet innebär förflyttning inom kommunen.<br />
PTP-handledning kan erbjudas.<br />
Upplysningar: Områdeschef/rektor Yvonne Walderfors, tfn<br />
0150-916 28.<br />
Din ansökan med ref. nr och löneanspråk vill vi ha senast 2002-<br />
05-21 under adress: Katrineholms kommun, Barn- och ungdomsförvaltningen,<br />
641 80 Katrineholm. Märk kuvertet ”Psykolog<br />
BoU”.<br />
Vill Du arbeta i natursköna Ådalen?<br />
Kramfors Sollefteå hälso- och sjukvård<br />
söker<br />
PTP-psykolog<br />
Heltid, 1 år, tillträde september 2002 eller enligt överenskommelse.<br />
För att främja rekryteringen av psykolog till förvaltningen har vi<br />
inrättat en PTP-tjänst. Du väljer själv var Du vill tjänstgöra samt<br />
inom vilket område. Ev kan kombination av två områden komma<br />
ifråga. Vi är öppna för personliga önskemål.<br />
De verksamhetsområden som Du kan välja mellan är:<br />
• Barnhälsovården vid vårdcentralen i Kramfors eller vårdcentralen<br />
Skärvsta i Sollefteå.<br />
• Barn- och ungdomspsykiatriska mottagningen i Kramfors eller<br />
Sollefteå.<br />
• Vuxen eller barn- och ungdomshabiliteringen i Kramfors eller<br />
Sollefteå.<br />
• Vuxenpsykiatriska öppenvårdsmottagningen i Kramfors eller<br />
Sollefteå.<br />
Som PTP-psykolog skall Du under handledning:<br />
• Utföra psykologutredningar/bedömningar<br />
• Utföra psykologiskt behandlingsarbete<br />
Kvalifikationer: Psykologexamen. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet och god samarbetsförmåga.<br />
Upplysningar: Personalsekreterare Inga-Britt Bjurestam, 0620-<br />
193 13. epost inga-britt.bjurestam@lvn.se<br />
Facklig upplysningar: Elisabeth Humlesjö, tel 0620-192 72. epost<br />
elisabeth.humlesjo@lvn.se<br />
Du är välkommen att besöka oss så berättar vi mer.<br />
VÄLKOMMEN med din ansökan märkt med ref 40 senast 20<br />
maj 2002 till: Kramfors Sollefteå hälso- och sjukvård, Administrativa<br />
enheten, 881 04 SOLLEFTEÅ.<br />
52 PsykologTidningen 9/02
Sektorn har tre psykiatriska mottagningar belägna<br />
i Täby, Vallentuna och Lidingö.<br />
Vallentuna psykiatriska mottagning är en integrerad<br />
mottagning med såväl allmän psykiatrisk- som<br />
psykosverksamhet för vuxna. Vårdkedjan är väl<br />
utbyggd med hemvårdsteam, psykoterapibedömargrupp,<br />
kontakt med vårdgrannar och slutenvård<br />
samt mobilt akutteam. Vallentuna mottagningen<br />
har 16 medarbetare och arbetsplatsen ligger några<br />
minuters gångväg från Roslagsbanans station och<br />
busstation.<br />
Arbetsuppgifter: Du kommer att vara en del av<br />
arbetsteamet och tillsammans med mottagningens<br />
övriga psykologer ansvara för sedvanliga psykologoch<br />
psykoterapiuppgifter på mottagningen t ex<br />
psykoterapiutredningar, terapier, testningar, diagnostik<br />
samt utvecklingsarbete.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog/Leg psykoterapeut.<br />
Erfarenhet av psykiatrisk öppenvård och neurologiska<br />
utredningar är en merit. Stor vikt läggs vid personlig<br />
lämplighet.<br />
Anställningsform: Tillsvidareanställning, omfattning<br />
kan diskuteras.<br />
Upplysningar om tjänsten: Christina Hallman,<br />
enhetschef, tfn 08-511 762 67. Facklig kontaktperson:<br />
Yvonne Gilljam, psykolog, tfn 08-587 548 15.<br />
Du är välkommen med din ansökan senast<br />
2002-05-23 märkt med ref nr 5/2002 till:<br />
Personalhandläggare<br />
Louise Wahlund<br />
Täby Psykiatriska öppenvårdsmottagning<br />
Kanalvägen 17, 1 tr<br />
183 30 Täby<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Norra länets produktionsområde är ett<br />
av tre produktionsområden inom<br />
Stockholms läns landsting som bedriver<br />
hälso- och sjukvård. Verksamheten<br />
omfattar primärvård, geriatrik, palliativ<br />
vård, barn- och ungdomspsykiatri, psykiatri<br />
för vuxna, hjälpmedelsverksamhet<br />
samt en särskild smittskyddsenhet.<br />
Täby/Vallentuna/Lidingö<br />
psykiatriska sektor söker<br />
Leg psykolog/<br />
Leg psykoterapeut<br />
till Vallentuna psykiatriska öppenvårdsmottagning<br />
Vik SKOLPSYKOLOG<br />
ref nr 60/02<br />
Arbetsuppgifter: Du blir medarbetare i vårt centrala elev och<br />
skolhälsovårds team. Psykologisk utredning, bedömning, konsultation<br />
och handledning. Du kommer framförallt att arbeta med<br />
barn, 6–8 år.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog med erfarenhet av arbete med<br />
barn och ungdomar. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Tillträde: Enligt överenskommelse<br />
Upplysningar: Vega Johansson tfn 0921/620 00, 070/558 43 53<br />
Övrigt: Tjänsten är på heltid. Deltid kan diskuteras. Kan bli en<br />
tillsvidareanställning.<br />
Allmänt<br />
• Kommunala avtal och reglementen gäller.<br />
Ange löneanspråk i ansökan.<br />
• Facklig företrädare:<br />
SACO, Katarina Wennman tfn 0921/624 14<br />
• Ansökan kan göras på www.offentligajobb.se eller Bodens<br />
kommuns ansökningsblankett. Den kan beställas från<br />
personalkontoret tfn 0921/623 54 eller den som lämnar<br />
upplysningar. E-post: marianne.spolander@boden.se<br />
• Kommunen eftersträvar en jämn fördelning mellan män<br />
och kvinnor inom alla yrkeskategorier.<br />
• Ansökan med ref nr och fullständigt ifylld meritförteckning<br />
ska ha inkommit senast 2002-05-17 till:<br />
Bodens kommun Personalkontoret 961 86 Boden.<br />
Barn- och ungdomsneurohabiliteringen<br />
i Sundsvall<br />
Psykolog 100%<br />
Tillsvidareanställning med tillträde enligt överenskommelse.<br />
Arbetet delas mellan ett barnteam och ett ungdomsteam.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologisk utredning och diagnostik<br />
samt tvärfackligt teamarbete. Stöd och behandling till barn<br />
och ungdomar och deras familjer. Konsultation och handledning<br />
till personalgrupper. Metodutveckling och personalutbildning.<br />
Samarbete med andra vårdgivare och organisationer<br />
inom barn- och ungdomsvård samt skolor.<br />
Regelbunden handledning och utbildning erbjuds.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog. Vidareutbildning i<br />
neuropsykologi och kognitiv beteendeterapi samt erfarenhet<br />
av arbete med barn och ungdomar med funktionshinder<br />
är meriterande. Körkort erfordras. Stor vikt läggs vid<br />
personlig lämplighet och samarbetsförmåga. Även sökande<br />
i behov av PTP-handledning kan komma i fråga och är<br />
välkomna att söka.<br />
Vill du veta mer, kontakta distriktscheferna Ann Marie<br />
Wälikangas, tfn 060-18 29 50 eller Ingela Baldwin, tfn 060-<br />
18 29 06. Facklig företrädare för SP Martin Bävergren, tfn<br />
060-18 19 41.<br />
Sjukvårdsförvaltningen medverkar vid anskaffande av<br />
bostad.<br />
Välkommen med din ansökan inklusive löneanspråk<br />
samt sedvanliga ansökningshandlingar, ange ref nr Ö 99,<br />
senast torsdag 23 maj 2002 till Länssjukhuset Sundsvall-<br />
Härnösand, Personalavdelningen, 851 86 Sundsvall.<br />
53
Psykolog<br />
Barn och ungdomspsykiatriska mottagningen i Jakobsberg<br />
Heltid. Vikariat 2002-06-01 – 2003 06 01 med eventuella möjligheter<br />
till förlängning.<br />
Arbetsuppgifter: Diagnostiskt och terapeutiskt arbete med<br />
barn, ungdomar och deras familjer. Samarbete med vårdgrannar.<br />
Kvalifikationer: Leg psykolog. Erfarenheter av barn- och ungdomspsykiatriskt<br />
arbete är meriterande, liksom utbildning i barndiagnostik,<br />
psykoterapi (gärna KPT eller KBT), familjeterapi och<br />
neurologiska frågeställningar. Stor vikt läggs vid personlig lämplighet.<br />
Upplysningar: Enhetschef Adriena Aastrup tel: 08-580 830 80.<br />
Facklig kontaktperson är Kjell Lindqvist tel: 08-690 67 99.<br />
Välkommen med din ansökan till Barn- och ungdomspsykiatriska<br />
mottagningen, Riddarplatsen 4, 177 30 Järfälla, senast 2002-<br />
05-10.<br />
Habiliteringsverksamheten inom Örebro läns landsting tillgodoser de<br />
flesta specialiteter. Habiliteringen i länet satsar intensivt på forskning<br />
och utveckling bland annat genom nybildade Habiliteringens forskningscentrum.<br />
Hörselvården i Örebro<br />
söker<br />
Psykolog<br />
Audiologiska verksamheten inom Örebro läns landsting<br />
tillgodoser i samarbete med Hörsel- och dövpedagogiska verksamheten<br />
diagnostik, habilitering och rehabilitering av såväl<br />
barn som vuxna med hörselnedsättning/dövhet samt tinnitusdrabbade<br />
i länet. Tjänsten är placerad vid Audiologiska mottagningen<br />
på USÖ.<br />
Ditt arbete inriktas speciellt på vuxna. Tjänsten är nyinrättad<br />
och innehållet kan delvis utformas av den anställde.<br />
De behov vi ser för närvarande är bland annat krishantering<br />
vid hörselskada och dövhet samt stödsamtal. Du arbetar med<br />
utredningsarbete, ingår i tinnitusteamet på olika sätt samt ge<br />
utbildning och stöd för klinikens personal.<br />
Vi erbjuder forskningsmöjligheter och ett nära samarbete<br />
med länets psykiatriska team för döva kan utvecklas.<br />
Tillsvidareanställning 100%, tillträde efter överenskommelse.<br />
Du är leg. psykolog, har Du erfarenhet av arbete med hörselskadade<br />
är detta meriterande.<br />
Upplysningar: Verksamhetschef Erik Behrenth, tfn.019-<br />
602 19 97, psykolog Olle Hindersson, tfn.019-602 30 60<br />
eller bitr.verksamh.chef Maria Carlsson, tfn. 019-602 15 80<br />
Din ansökan märkt med ref nr AUD 36 skickar Du senast<br />
2002-06-03 till Psykiatri och habilitering, Ewa Straumits,<br />
Box 1613, 701 16 Örebro.<br />
Besöksadress: Eklundavägen 1, 2 tr Telefon: 019-602 70 00<br />
Fax: 019-602 75 50 E-post: psyk.hab@orebroll.se<br />
webbadress: www.orebroll.se/psykhab<br />
Barn- och utbildningsförvaltningen<br />
söker till Elevvårdsenheten<br />
Psykolog<br />
heltid, från och med 15 augusti 2002 och tillsvidare.<br />
Elevvårdsenheten omfattar yrkeskategorierna kurator, psykolog,<br />
specialpedagog, talpedagog, fritidsledare, sjuksköterska och läkare.<br />
Utifrån sin specifika utbildning representerar varje yrkesgrupp<br />
en specialistfunktion. Tillsammans utgör dessa arbetsgrupper<br />
blandade arbetslag eller team där olika kunskapsområden<br />
kompletterar varandra inom verksamheterna förskola,<br />
grundskolan och gymnasieskola.<br />
Elevvårdsenheten är inne i en intressant fas organisatoriskt.<br />
Arbetsuppgifter: Psykologiska arbetsuppgifter avseende bland<br />
annat förebyggande elevvårdsarbete, konsultation och till viss<br />
del behandling. Handleda personal inom förskola/skola rörande<br />
psykologiska och sociala problem. Delta i verksamhets- och organisationsutvecklande<br />
arbete.<br />
Kvalifikationer: Legitimerad psykolog. Kunskaper och erfarenheter<br />
av skolpsykologiskt arbete är meriterande. Vi lägger stor<br />
vikt till dina personliga egenskaper och till din förmåga att samarbeta<br />
med andra.<br />
Upplysningar om tjänsten lämnas av elevvårdschef Ingrid Lindén,<br />
tfn 0278-252 67.<br />
Facklig företrädare: Psykologförbundet, Hans Johansson, tfn<br />
0278-254 15.<br />
Ansökan ska innehålla de handlingar och referenser som du vill<br />
åberopa samt dina löneanspråk för tjänsten.<br />
Välkommen med din ansökan till Bollnäs kommun, Barn- och<br />
utbildningskontoret, Elevvårdsenheten, 821 80 Bollnäs senast<br />
2002-05-21. Ange ref.nr BUN 2002-30.<br />
Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken<br />
söker<br />
Psykolog<br />
med placering vid Barn- och ungdomspsykiatriska konsultteamet<br />
vid Astrid Lindgrens barnsjukhus, Karolinska sjukhuset.<br />
Heltid. Tillsvidareanställning med tillträde 2002-07-01 eller efter<br />
överenskommelse.<br />
Konsultteamets uppdrag är att för barn och ungdomar med akuta<br />
och kroniska sjukdomar samt allvarliga psykosomatiska tillstånd<br />
erbjuda barnpsykiatrisk utredning, diagnostik och behandling i<br />
nära samarbete med personal inom den barnsomatiska vården.<br />
Arbetsuppgifter: Främst stöd- och kristerapier med barn och<br />
föräldrar i nära samarbete med läkare, kurator och vårdpersonal<br />
inom barnsomatiken, i mindre omfattning psykologutredningar.<br />
Tjänsten är placerad huvudsakligen i det barnonkologiska programmet<br />
(för barn och ungdomar med tumörsjukdomar).<br />
Kvalifikationer: Leg. psykolog. Önskvärt med legitimation som<br />
psykoterapeut med inriktning främst på barn, ungdomar och familjer.<br />
Erfarenhet av arbete med svårt somatiskt sjuka patienter<br />
och deras familjer samt av samarbete med somatisk personal är<br />
meriterande.<br />
Upplysningar: Enhetschef Brita Rydh, tfn 08-517 772 02 och<br />
chefpsykolog Karin Schmidt, tfn 08-517 777 55. SACO-representant<br />
psykolog Ola Duregård, tfn 08-517 757 24.<br />
Välkommen med Din ansökan märkt med ref nr Barnpsyk 048/02<br />
och med löneanspråk senast den 24 maj 2002 till Norra länets<br />
produktionsområde, Barn- och ungdomspsykiatri, Box 175 64,<br />
118 91 Stockholm. E-post: roza.nagy@bup.sll.se<br />
Barn och ungdomspsykiatri<br />
54 PsykologTidningen 9/02
www.stromsund.se<br />
PsykologTidningen 9/02<br />
Lediga jobb i Strömsunds kommun<br />
Barn- och utbildningsavdelningen söker<br />
Skolpsykolog<br />
100%, tillsvidare. Refnr: E-0208<br />
Du kommer att tjänstgöra vid kommunens förskola,<br />
grundskola, särskola och gymnasieskola med<br />
– konsultation och rådgivning i personliga och sociala<br />
angelägenheter (för elever, föräldrar, lärare m.fl.)<br />
– utrednings- och behandlingsarbete samt<br />
– samarbete med övrig elevvårdspersonal, rektorer,<br />
skolpersonal och myndigheter.<br />
Tillträde efter överenskommelse.<br />
Upplysningar: Barn- och utbildningschef Roger<br />
Eriksson, tfn 0670-162 96.<br />
Välkommen med Din ansökan senast den 29 april<br />
2002 till Strömsunds kommun, Barn- och utbildningsavdelningen,<br />
Box 500, 833 24 Strömsund.<br />
Tjänstens refnr skall anges i ansökan.<br />
PRIMÄRVÅRDEN I KUNGSBACKA<br />
söker<br />
Till Vuxenpsykiatriska mottagningen<br />
PSYKOLOG<br />
Heltid vikariat 1 år, ref nr 9/02<br />
Kungsbacka är en inflyttningskommun med 65 000<br />
invånare på 3 mils avstånd från Göteborg. Den vuxenpsykiatriska<br />
verksamheten i Kungsbacka är primärvårdsansluten<br />
och samarbetar med den psykiatriska kliniken i<br />
Varberg, där slutenvård erbjuds.<br />
Verksamheten är väletablerad och på mottagningen<br />
arbetar läkare, psykologer, kuratorer, sjuksköterskor,<br />
skötare, arbetsterapeut, sjukgymnast och läkarsekreterare.<br />
Inom verksamheten finns mobilt team, ätstörningsteam,<br />
toxteam, flykting-/ invandrarteam samt en psykiatrisk<br />
rehabiliteringsenhet.<br />
Det finns ett gott och nära samarbete med primärvårdens<br />
allmänläkare, försäkringskassa och kommun.<br />
Arbetsuppgifter: I team och självständigt utföra psykologiska<br />
utredningar, bedömningar och behandlingsarbete.<br />
Kvalifikationer: Leg Psykolog, leg Psykoterapeut och<br />
neuropsykologisk kunskap räknas som meriterande.<br />
Stor vikt läggs vid personlig lämplighet, flexibilitet och<br />
samarbetsförmåga.<br />
Tillträde: 2002-07-01<br />
Upplysningar: Välkommen att höra av Dig till<br />
Verksamhetschef Gerd Kållberg, tfn 0300-565178<br />
Psykolog Bo-Göran Näslund, tfn 0300-565180<br />
Facklig företrädare: Psykolog Eva Glass, tfn 0300-565116<br />
Lön: Var god ange löneanspråk<br />
Du är välkommen med Din ansökan jämte styrkt meritförteckning,<br />
liksom övriga handlingar Du önskar åberopa<br />
till Primärvårdsförvaltningen, 434 80 Kungsbacka senast<br />
2002-05-21.<br />
www.lthalland.se<br />
Serviceområden:<br />
Förhandlingar,<br />
Förhandlingsfrågor kommun/l-ting,<br />
08-567 06 501<br />
Förhandlingsfrågor stat, 08-567 06 503<br />
Förhandlingsfrågor e-sektorn,<br />
08-567 06 505<br />
Förbundets fackliga kurser, 08-567 06 506<br />
PTP-frågor, 08-567 06 509<br />
Juridik,<br />
Juridiska professionsfrågor, 08-567 06 502<br />
Allmänjuridiska frågor, 08-567 06 504<br />
Profession,<br />
Yrke. Utbildning, test, forskning,<br />
08-567 06 511<br />
Etikfrågor, 08-567 06 508<br />
Specialistfrågor, 08-567 06 507<br />
Studerandefrågor, 08-567 06 510<br />
Internationella frågor, 08-567 06 512<br />
Internationella kongresser, 08-567 06 513<br />
PsykologTidningen,<br />
Psykologtidningen, 08-567 06 450<br />
Annonser, 08-567 06 454<br />
Information,<br />
Information i policyfrågor, 08-567 06 518<br />
Media, journalister, 08-567 06 517<br />
Till icke-medlemmar, 08-567 06 519<br />
Organisation, administration,<br />
Ansökan om medlemskap, 08-567 06 515<br />
Medlemsregister, 08-567 06 430<br />
AEA-ärenden, 08-567 06 431<br />
Medlemsförsäkringar, 08-567 06 516<br />
Organisation, stadgefrågor m m,<br />
08-567 06 514<br />
Beställning av broschyrer, 08-567 06 520<br />
PsykologTjänst,<br />
PsykologTjänst/egenföretagare,<br />
08-567 06 460<br />
Kansli<br />
Postadress: Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
Besöksadress: Vasagatan 48<br />
Telefon: 08-567 06 400.<br />
Växeln öppen: 8.30–12 och 13–17.<br />
(fred – 16.30)<br />
Fax: 08-567 06 499.<br />
Psykologförbundets hemsida<br />
på internet: www.psykologforbundet.se<br />
E-post till personal:<br />
fornamn.efternamn@psykologforbundet.se<br />
Postgiro: 373267-4 Bankgiro: 767-2066<br />
Direktnummer till personalen:<br />
Hans Persson, 08-567 06 401,<br />
mobil 070-96 76 401, kanslichef.<br />
Judith Rosengren, 08-567 06 408,<br />
förhandlingschef.<br />
Örjan Salling, 08-567 06 441,<br />
mobil 070-96 76 441, professionsansvarig.<br />
Eva K Aldvin, 08-567 06 406, ombudsman.<br />
Berit Emilsson, 08-567 06 404, assistent.<br />
Birgitta Heldt, 08-567 06 403, sekreterare.<br />
Åke Hjelm, 08-567 06 407, ombudsman.<br />
Lars Karlsson, 08-567 06 409,<br />
mobil 070-96 76 409, ombudsman.<br />
Clary Rapp, 08-567 06 410, informatör.<br />
Brittmarie Haake, 08-567 06 454,<br />
assistent, vik.<br />
Camilla Damell (tjänstledig), förbundsjurist<br />
Förbundsstyrelsen<br />
Torgny Danielsson, ordförande,<br />
08-567 06 477.<br />
torgny.danielsson@psykolog.net<br />
Birgitta Johansson-Hidén,<br />
1:e vice ordförande, 054-700 20 19.<br />
birgitta.johansson-hiden@psykolog.net<br />
Karin Graff-Cederström,<br />
2:e vice ordförande, 08-580 288 93.<br />
karin.graff@psykolog.net<br />
Helén Antonson, 031-64 12 58.<br />
helen.antonson@psykolog.net<br />
David Edfelt, 08-616 41 13.<br />
david.edfelt@psykolog.net<br />
Anders W Eriksson, 070-417 49 52.<br />
anders.w.eriksson@psykolog.net<br />
Eva-Lotta Hellgren, 011-20 23 02.<br />
eva-lotta.hellgren@psykolog.net<br />
Petri Partanen, 063-14 41 54.<br />
petri.partanen@psykolog.net<br />
Bengt Persson, 0470-58 63 93.<br />
bengt.persson@psykolog.net<br />
Tomas Rudal, mobil 0707-27 04 06.<br />
tomas.rudal@psykolog.net<br />
Anneli Bryntesson, 031-14 11 39,<br />
mobil 0730-35 47 26.<br />
anneli.bryntesson@psykolog.net<br />
Eva Lundgren, 090-12 28 59.<br />
eva.lundgren@psykolog.net<br />
Etikrådet<br />
Charlotte Uggla, ordförande,<br />
08-508 135 40.<br />
Per Magnus Johansson, vice ordförande,<br />
031-711 00 04.<br />
Sinella Keskiniva, 090-77 95 45.<br />
Kristina Persson, 019-602 65 78.<br />
Seppo-Matti Salonen, 031-330 02 60.<br />
Sam Uhlin, 0500-43 18 77.<br />
Specialistrådet<br />
Specialistrådets kansli, Brittmarie Haake,<br />
08-567 06 454. E-post: brittmarie.haake@<br />
psykologforbundet.se<br />
Erling Nyman, ordförande, 019-602 71 56,<br />
mobil 070-666 28 41.<br />
Ulla-Britt Selander, sekreterare,<br />
08-586 064 23.<br />
Gunvor Bergquist, utskottet för arbetslivets<br />
psykologi, 0520-739 66.<br />
Erland Hjelmquist, utskottet för handikapppsykologi,<br />
031-773 16 57.<br />
Roland Ericsson, utskottet för klinisk<br />
psykologi, 0515-876 41.<br />
Bengt Sonesson, utskottet för neuropsykologi,<br />
0413-55 67 14, 046-17 28 51.<br />
Carl Wiström, utskottet för pedagogisk<br />
psykologi, 063-15 13 23.<br />
Studeranderådet<br />
Mikal Björkström, mobil 070-438 23 05.<br />
Valberedningen<br />
Ann-Sofie Hansson-Pourtaheri, ordförande,<br />
018-611 23 81.<br />
Vetenskapliga rådet<br />
Gunnel Backenroth-Ohsako, ordförande,<br />
08-585 857 72.<br />
IHPU – Institutet för Högre<br />
PsykologiUtbildning<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm.<br />
Assistent: Berit Emilsson, 08-567 06 444.<br />
E-post: berit.emilsson@<br />
psykologforbundet.se<br />
VD: Anders Hallborg, 046-18 90 62.<br />
E-post: anders.hallborg@ihpu.se<br />
Psykologtjänst<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
E-post: psykologtjanst@<br />
psykologforbundet.se<br />
tel 08-567 06 460<br />
VD: Camilla Damell<br />
Informatör, vik: Susanne Bertman<br />
Hemsida: www.psykologtjanst.se<br />
STP<br />
– Stiftelsen för Tillämpad Psykologi<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm.<br />
Christina Strömer Wilson<br />
E-post: christina@csw.se<br />
mobil 070-96 76 476<br />
55
Vid obeställbarhet, retur till:<br />
PsykologTidningen,<br />
Box 3287, 103 65 Stockholm<br />
Vad händer med ungdomskriminaliteten?<br />
Allt oftare kan<br />
vi läsa rapporter i media om<br />
ungdomar som rånar andra<br />
ungdomar, om pojkar som<br />
begår gruppvåldtäkter och om<br />
grov kriminalitet bland unga.<br />
Hur hjälper man dessa ungdomar<br />
ur kriminaliteten? Psykolog<br />
Olof Risberg vid Rädda<br />
Barnen har mångårig erfarenhet<br />
av arbete med bland annat<br />
unga som begått grova brott.<br />
Olof Risberg är en av psykologerna<br />
på Centrum<br />
för barn och ungdomar i<br />
kris vid Rädda Barnens pojkmottagning<br />
i Stockholm. Pojkmottagningen<br />
arbetar främst med offer för<br />
sexuella övergrepp, med också<br />
med unga förövare. Tillsammans<br />
med sina kolleger arbetar han med<br />
ett antal pojkar i åldern 15–18 år<br />
som är dömda till sluten ungdomsvård<br />
på § 12-hem enligt Lagen<br />
om sluten ungdomsvård, LSU. De<br />
har begått grova sexualbrott, som<br />
våldtäkt, och flera har också dömts<br />
för annan brottslighet, till exempel<br />
personrån, grov misshandel,<br />
bilstöld med mera.<br />
När pojkarna kommer till behandling<br />
har de ofta haft ett destruktivt<br />
leverne under flera år. De<br />
är i regel väl kända av de sociala<br />
myndigheterna.<br />
Förutsättningen för Olof Risbergs<br />
arbete är att få igång ett nätverk<br />
runt pojken. I nätverket ingår<br />
representanter för socialtjänsten,<br />
för Statens institutionsstyrelse SiS,<br />
pojkens föräldrar, terapeuterna<br />
Margareta Erixon (som huvudsakligen<br />
tar sin an föräldrarna) och Olof<br />
Risberg och förstås pojken själv.<br />
– Jag brukar säga att ju fler kockar,<br />
desto bättre soppa, säger Olof<br />
Risberg. Vi behöver blanda in personer<br />
runt omkring pojken för att<br />
få bästa resultat. Individualterapin<br />
är bara en del i behandlingen. Visst<br />
ska psykoterapin vara ett forum för<br />
personliga reflektioner, och det är<br />
den också, men det är viktigt att<br />
komma ihåg att det behövs mer än<br />
bara psykoterapi. Fler insatser behöver<br />
samordnas.<br />
Ingen har avvikit<br />
Totalt har pojkmottagningen ett<br />
tiotal LSU-dömda ungdomar i indi-<br />
PSYKOLOG<br />
TIDNINGEN<br />
Olof Risberg är tillsammans med Anders Nyman och Börje Svensson<br />
författare till boken Unga förövare.<br />
Psykoterapi hjälp<br />
för unga kriminella<br />
vidualpsykoterapi. Pojken träffar<br />
terapeuten en timma per vecka och<br />
reser till behandlingen med personal<br />
från ungdomshemmet. Efter en<br />
tid kan de få resa till mottagningen<br />
ensamma, som den första ickebevakade<br />
permissionen. Ingen har hittills<br />
avvikit, utan alla kommer till terapin.<br />
– Vi börjar ofta med att prata om<br />
det brott de har begått. Vi läser domen<br />
och pojkens socialutredning<br />
tillsammans. Behandlingens mål är<br />
att förebygga elände och nya brott.<br />
Det handlar om skydd för offer,<br />
som har högsta prioritet, men också<br />
skydd för pojkarna så att de inte<br />
gör bort sig och begår nya brott.<br />
Det är viktigt att deras framtida<br />
identitet inte präglas av detta liv.<br />
Återfallspreventionen, hur man ska<br />
agera i svåra situationer, diskuteras<br />
mycket i samtalen.<br />
– Som en pojke uttryckte det<br />
apropå att dra sig undan våldsamma<br />
situationer: Hellre klok och feg i 20<br />
sekunder än död i ett helt liv.<br />
Vissa områden kommer ofta upp<br />
spontant. Dit hör empati med offer,<br />
självbild, egen utsatthet. Förövaren<br />
har i regel en bakgrundshistoria<br />
med inslag av mobbning, vantrivsel i<br />
skolan, har ofta känt sig dum och<br />
själv blivit övergiven.<br />
– Vi tar också upp lustprincipen<br />
som styrt många av ungdomarna. I<br />
stället för att tänka ”Blir det här<br />
kul?” kan man fråga: ”Blir det här<br />
bra för mig?” Då lär de sig att vara<br />
rädda om sig på ett annat sätt än<br />
tidigare.<br />
– Det är viktigt att man erkänner<br />
och talar om den spänning som kan<br />
finnas i att begå brott. En pojke sa:<br />
Jag åker hellre i en BMW i 200 km i<br />
timmen med en Rolex på armen än<br />
sitter i skolan utan att förstå någonting<br />
av undervisningen. Vi analyserar<br />
vad brottet står för: spänning,<br />
makt, identitet, sådant som upplevs<br />
som värdefullt. En del av behandlingen<br />
går ut på att ersätta det med<br />
något som är minst lika attraktivt.<br />
Jag talar mycket med pojken om fri-<br />
FOTO: TOMAS SÖDERGREN<br />
POSTTIDNING B<br />
het, om att inte stå i skuld, att göra<br />
som man vill. De inser ju att livet<br />
som brottsling är begränsande för<br />
dem. De får inget körkort, de får<br />
inte gå på skolor som de är intresserade<br />
av, de börjar inse att många<br />
är rädda för dem vilket är smärtsamt<br />
att upptäcka. De ser att stora<br />
tunga kriminella nästan alltid åker<br />
fast. Sådant diskuterar vi i terapin<br />
och de börjar då inse att brott inte<br />
är bra för dem.<br />
Tvingas inte fortsätta<br />
Det finns inte stora inslag av tvång i<br />
behandlingen. Pojken måste visserligen<br />
träffa terapeuten för inledande<br />
samtal, men om terapeut och<br />
klient efter en tid upplever behandlingen<br />
som meningslös tvingas han<br />
inte att fortsätta.<br />
– Glädjande nog har inte någon<br />
enda pojke slutat sin behandling.<br />
Uppenbarligen upplevs den som<br />
meningsfull, säger Olof Risberg. Vi<br />
har en fördel i att Rädda Barnen i<br />
de ungas ögon står för något gott,<br />
till skillnad från socialtjänsten som<br />
de oftast har en mycket negativ inställning<br />
till.<br />
Hur går det för pojkarna sedan?<br />
– Utvärderingar är lite tidiga att<br />
göra, men vi vet att ingen som gått i<br />
behandling har återfallit i sexualbrott<br />
under de sju år som verksamheten<br />
varit igång. Vi har extremt<br />
lång uppföljning och träffar alla som<br />
vi har haft i behandling en gång per<br />
termin. Det är viktigt att finnas kvar<br />
i ungdomarnas liv även efter avslutad<br />
behandling.<br />
Antalet ungdomar som avtjänar<br />
sluten ungdomsvård på något av SiS<br />
särskilda ungdomshem har ökat,<br />
vilket medfört att SiS byggt ut antalet<br />
platser. Under förra året togs<br />
88 ungdomar in, att jämföra med 49<br />
ungdomar 1999 och 87 ungdomar<br />
2000. Strafftiderna varierar mellan<br />
14 dagar och 4 år. Den genomsnittliga<br />
strafftiden var 10,5 månader<br />
under 2001, vilket är en ökning<br />
med tio dygn jämfört med året innan.<br />
93 procent av ungdomarna var<br />
dömda för brott med våldsinslag.<br />
55 procent för rån, 40 procent för<br />
grov misshandel eller misshandel.<br />
De flesta hade begått fler än ett<br />
brott.<br />
Olof Risberg kan nås vi e-post:<br />
Olof.risberg@rb.se ■<br />
Carin Waldenström