Digitalt källskydd – en introduktion - SE
Digitalt källskydd – en introduktion - SE
Digitalt källskydd – en introduktion - SE
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sus Andersson, Fredrik Laurin och Petra Jankov<br />
<strong>Digitalt</strong> <strong>källskydd</strong><br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> <strong>introduktion</strong>
Sus Andersson, Fredrik Laurin och Petra Jankov<br />
<strong>Digitalt</strong> <strong>källskydd</strong><br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> <strong>introduktion</strong>
Organisationsnummer: 802405-0190<br />
Besöksadress: Ringväg<strong>en</strong> 100 A, 9 tr, Stockholm<br />
Brevledes på .<strong>SE</strong> Box 7399, 103 91 Stockholm<br />
Telefon: +46 8 452 35 00. Fax: +46 8 452 35 02<br />
E-post: info@iis.se www.iis.se<br />
<strong>Digitalt</strong> <strong>källskydd</strong> <strong>–</strong> <strong>en</strong> <strong>introduktion</strong><br />
.<strong>SE</strong>:s Internetguide, nr 26<br />
Version 1.0 2012<br />
Sus Andersson, Fredrik Laurin och Petra Jankov<br />
Text<strong>en</strong> skyddas <strong>en</strong>ligt lag om upphovsrätt och tillhandahålls<br />
med lic<strong>en</strong>s<strong>en</strong> Creative Commons Erkännande 2.5 Sverige<br />
vars lic<strong>en</strong>svillkor återfinns på http://creativecommons.<br />
org/, för närvarande på sidan http://creativecommons.org/<br />
lic<strong>en</strong>ses/by/2.5/se/legalcode.<br />
Illustrationerna skyddas <strong>en</strong>ligt lag om upphovsrätt och<br />
tillhandahålls med lic<strong>en</strong>s<strong>en</strong> Creative Commons Erkännande-IckeKommersiell-IngaBearbetningar<br />
2.5 Sverige vars<br />
lic<strong>en</strong>svillkor återfinns på http://creativecommons.org/, för<br />
närvarande på sidan http://creativecommons.org/lic<strong>en</strong>ses/<br />
by-nc-nd/2.5/se/legalcode.<br />
Vid bearbetning av verket ska .<strong>SE</strong>:s logotyper och .<strong>SE</strong>:s grafiska<br />
elem<strong>en</strong>t avlägsnas från d<strong>en</strong> bearbetade version<strong>en</strong>. De<br />
skyddas <strong>en</strong>ligt lag och omfattas inte av Creative Commonslic<strong>en</strong>s<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>ligt ovan.<br />
.<strong>SE</strong> klimatkomp<strong>en</strong>serar för sina koldioxidutsläpp och stödjer<br />
klimatinitiativet ZeroMission. Se http://www.uwab.se/<br />
för mer information om ZeroMission.<br />
Författare: Sus Andersson, Fredrik Laurin och Petra Jankov<br />
Redaktör: Hans Erik Nilsson<br />
Projektledare: Jessica Bäck<br />
Formgivning: Bedow<br />
Omslagsillustration: Camilla Atterby<br />
Första upplagan, första tryckning<strong>en</strong>.<br />
Tryck: Danagårds LiTHO, Ödeshög, 2012<br />
Tack till: Pär Trehörning, Ilja Hallberg, Anne-Marie Eklund<br />
Löwinder, Maria Ekelund, Anders Sundman, Johan Nilsson,<br />
Steph<strong>en</strong> Lindholm, Anders R. Olsson och Olle Wilöf.<br />
ISBN: 978-91-979411-4-3<br />
.<strong>SE</strong> (Stiftels<strong>en</strong> för Internetinfrastruktur) ansvarar för<br />
Internets sv<strong>en</strong>ska toppdomän. .<strong>SE</strong> är <strong>en</strong> obero<strong>en</strong>de allmännyttig<br />
organisation som verkar för <strong>en</strong> positiv utveckling av<br />
Internet i Sverige.<br />
Alla .<strong>SE</strong>:s Internetguider<br />
Du hittar alla .<strong>SE</strong>:s utgivna Internetguider på www.iis.se/guider.<br />
Du kan beställa <strong>en</strong> pr<strong>en</strong>umeration på nyutgivna guider g<strong>en</strong>om<br />
att skicka namn och adress till publikationer@iis.se.
Innehåll<br />
förord 05<br />
inledning 06<br />
<strong>källskydd</strong> och digital kommunikation 08<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: lös<strong>en</strong>ord 12<br />
case: lätt att hacka lös<strong>en</strong>ord på nätet 13<br />
skydda källan: lös<strong>en</strong>ord 14<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: e-post 17<br />
case: domstolstvister tvingar fram e-post 19<br />
skydda källan: e-post 20<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: telefon 22<br />
case: att prata med källan i telefon 24<br />
skydda källan: telefon 26<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: lagringsmedia 28<br />
case: källan ”neo” röjs 29<br />
case: <strong>en</strong> kopierad hårddisk 30<br />
case: lag<strong>en</strong> skyddar inte digitala källor 32<br />
skydda källan: lagringsmedia 34<br />
skydda källan: radera säkert 36<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: uppkoppling 39<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: positionering 40<br />
case: presid<strong>en</strong>tvalet i vitryssland 42<br />
bristande <strong>källskydd</strong>: molntjänster 43<br />
case: reportern blev av med allt 44<br />
skydda källan: minimera riskerna 45<br />
skydda källan: brandvägg 48<br />
skydda källan: nätverk 50<br />
skydda källan: surfa säkrare 53<br />
skydda källan: sociala medier 57<br />
case: göteborgs-post<strong>en</strong> 60<br />
case: sveriges television 62<br />
case: uppdrag granskning 64<br />
läs mer! 67
Förord<br />
Alla som lämnar <strong>en</strong> uppgift till media ska<br />
kunna garanteras anonymitet. Källskyddet<br />
är avgörande för journalistisk verksamhet<br />
och är därför inskrivet i sv<strong>en</strong>sk<br />
grundlag. Trots detta finns upp<strong>en</strong>bara<br />
hot mot <strong>källskydd</strong>et, FRA-lag<strong>en</strong>, Ipred<br />
och EU:s datalagringsdirektiv är några exempel.<br />
Dessa och andra lagändringar har<br />
urholkat möjlighet<strong>en</strong> för allmänhet<strong>en</strong> att<br />
anonymt kontakta journalister och därför<br />
behövs större vaksamhet och försvar<br />
av <strong>källskydd</strong>et när nya övervakningslagar<br />
stiftas. Källskyddet måste värnas. Kunskaperna<br />
på redaktionerna om <strong>källskydd</strong>et<br />
kunde vara bättre och därför måste journalister<br />
få bättre utbildning i ämnet. Alla<br />
redaktioner bör äv<strong>en</strong> ha <strong>en</strong> <strong>källskydd</strong>spolicy,<br />
m<strong>en</strong> få har det. Nya plattformar för<br />
komm<strong>en</strong>tarer och andra former av sociala<br />
medier, där direkt medverkan i nyhetsprocess<strong>en</strong><br />
ökar yttrandefrihet<strong>en</strong>, skapar<br />
också problem med att äv<strong>en</strong> garantera<br />
dem digitalt <strong>källskydd</strong>. Det är såväl d<strong>en</strong><br />
förord<br />
<strong>en</strong>skilde journalist<strong>en</strong> som redaktionsledningarnas<br />
uppgift att ta ansvar för detta.<br />
Med d<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong> vill därför Journalistförbundet<br />
och .<strong>SE</strong> ge tips och råd om hur<br />
vi i det dagliga arbetet skyddar oss och<br />
våra källor.<br />
Jonas Nordling<br />
Förbundsordförande Sv<strong>en</strong>ska Journalistförbundet.<br />
Steph<strong>en</strong> Lindholm<br />
Ordförande Journalistförbundets yttrandefrihetsgrupp,<br />
ledamot i förbundsstyrels<strong>en</strong>.<br />
5
kapitel 1: inledning<br />
6<br />
01<br />
Inledning<br />
Äv<strong>en</strong> om journalister till vardags strävar<br />
efter största möjliga öpp<strong>en</strong>het, och källor<br />
som vågar stå för det de säger, finns det tillfäll<strong>en</strong><br />
när detta inte fungerar. Mutor och<br />
korruption, vanvård av gamla och sjuka,<br />
miljöskandaler <strong>–</strong> det finns <strong>en</strong> rad områd<strong>en</strong><br />
där det är upp<strong>en</strong>bart att det är viktigt att<br />
saker ska komma fram i ljuset. M<strong>en</strong> att avslöja<br />
missförhålland<strong>en</strong> på sin arbetsplats<br />
kan betraktas som illojalt och om företagshemligheter<br />
läcker ut löper källan risk att<br />
få spark<strong>en</strong> eller tvingas betala skadestånd.<br />
Källskyddet omhuldas starkt på de allra<br />
flesta redaktioner. Alla journalister ”vet”<br />
att man ska skydda sina källor. Att prata<br />
om <strong>en</strong> hemlig källas id<strong>en</strong>titet är tabu och<br />
att glömma ett anteckningsblock på krog<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> dödssynd. Det finns <strong>en</strong> idealbild av<br />
journalist<strong>en</strong> som är beredd att göra allt,<br />
inklusive att krypa i fängelse, hellre än att<br />
avslöja sina informatörer. M<strong>en</strong> så fort det<br />
rör sig om elektronisk kommunikation<br />
tycks d<strong>en</strong> analoga värld<strong>en</strong>s spärrar släppa<br />
helt. Trots att e-post är att betrakta som<br />
Internets vykort, är det fortfarande många<br />
redaktioner som uppmanar tipsare att använda<br />
just e-post<strong>en</strong>. Ett löfte om anonymitet<br />
i det läget är inte värt ett vitt<strong>en</strong>.<br />
Lös<strong>en</strong>ord till journalisters e-postkonton<br />
har läckt ut flera gånger. Det har kunnat<br />
ske för att journalisterna har använt<br />
samma lös<strong>en</strong>ord på flera ställ<strong>en</strong>, för att<br />
lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> varit för lätta att lista ut eller<br />
<strong>en</strong> kombination av dessa misstag.<br />
Få mediehus har tagit mått och steg för<br />
att kunna skydda sina källor på ett bra sätt.<br />
Allt fler journalister arbetar på frilansbasis,<br />
ofta helt utan tillgång till IT-kompet<strong>en</strong>s.<br />
I d<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong> vill vi visa vilka risker<br />
källorna löper och att det är reella hot.<br />
M<strong>en</strong> framför allt vill vi ge exempel på vad<br />
man som journalist ska tänka på för att<br />
undvika att källorna avslöjas av misstag.<br />
För lösningarna finns och förvånansvärt<br />
ofta är de <strong>en</strong>kla.<br />
D<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong> vänder sig i första hand<br />
till journalister. M<strong>en</strong> vi hoppas också att<br />
d<strong>en</strong> som funderar på att lämna ett hett,<br />
anonymt tips till <strong>en</strong> journalist ska kunna<br />
ha nytta av d<strong>en</strong>. I d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ska grundlag<strong>en</strong><br />
består <strong>källskydd</strong>et av två delar. En del<br />
handlar om mediernas plikt att skydda<br />
källorna och d<strong>en</strong> andra förbjuder myndigheter<br />
att jaga källor. Lag<strong>en</strong> tvingar alla
Gör g<strong>en</strong>ast!<br />
Om du inte orkar göra någonting, bör du i alla fall göra detta:<br />
→ Ha starka lös<strong>en</strong>ord.<br />
→ Använd aldrig samma lös<strong>en</strong>ord på flera ställ<strong>en</strong>.<br />
→ (Läs mer om lös<strong>en</strong>ord på sidan 12<strong>–</strong>16.)<br />
som på något sätt har med publicering<strong>en</strong><br />
att göra, eller har deltagit på väg<strong>en</strong> dit, att<br />
hålla källorna hemliga. Krav<strong>en</strong> ställs alltså<br />
inte bara på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>skilda journalist<strong>en</strong>,<br />
utan på alla som jobbar inom medierna:<br />
IT-tekniker, växeltelefonister, tryckare<br />
och förlagsdirektörer.<br />
Än så länge har ing<strong>en</strong> domstol prövat<br />
om bristande IT-rutiner kan vara straffbara.<br />
Överlag är det ovanligt att brott mot<br />
tystnadsplikt<strong>en</strong> hamnar i rätt<strong>en</strong>. Det har<br />
varit några <strong>en</strong>staka fall under de s<strong>en</strong>aste<br />
tio år<strong>en</strong>. Formellt kan straffet bli upp till<br />
ett års fängelse, m<strong>en</strong> de som dömts har<br />
fått dagsböter i storleksordning<strong>en</strong> 40 000<br />
kronor. D<strong>en</strong> journalist som avslöjar sin<br />
källa kan äv<strong>en</strong> bli avskedad.<br />
Rätt<strong>en</strong> till anonymitet regleras i tryckfrihetsförordning<strong>en</strong><br />
för tryckta skrifter<br />
och i yttrandefrihetsgrundlag<strong>en</strong> för radio,<br />
teve och Internet.<br />
D<strong>en</strong> andra del<strong>en</strong> av <strong>källskydd</strong>et förbjuder<br />
myndigheter att ta reda på vem som<br />
har lämnat uppgifter till <strong>en</strong> redaktion.<br />
Det innebär exempelvis att tjänstemän på<br />
myndigheter kan lämna ut uppgifter som<br />
normalt är hemliga, utan att deras kollegor<br />
får försöka ta reda på vem som läckt. Efterforskningsförbudet<br />
har begränsningar.<br />
Det finns uppgifter som aldrig får lämnas<br />
ut, exempelvis om de kan betraktas som<br />
landsförräderi eller spioneri.<br />
Det finns också lagar som i praktik<strong>en</strong><br />
urholkar efterforskningsförbudet. Datalagrad<br />
information om <strong>en</strong> källa som finns<br />
på redaktion<strong>en</strong>, i molnet eller hemma hos<br />
<strong>en</strong> journalist har idag dåligt skydd i lag<strong>en</strong>.<br />
Vi återkommer till dettalängre fram i bok<strong>en</strong>.<br />
Tyvärr kan vi också konstatera att<br />
respekt<strong>en</strong> för redaktioners integritet och<br />
<strong>källskydd</strong>et idag är minimalt. Ett exempel<br />
är när TV4:s Anders Pihlblad misstänktes<br />
för bestickning efter att ha bjudit statssekreterare<br />
Ulrika Sch<strong>en</strong>ström på alkohol.<br />
Överåklagare Christer van der Kwast<br />
tyckte att det motiverade <strong>en</strong> husrannsakan<br />
på TV4-Nyheternas redaktion där kvittot<br />
för vin-kväll<strong>en</strong> förvarades. De källor som<br />
arbetar i det privata näringslivet har bara<br />
ett svagt skydd.<br />
D<strong>en</strong> formella rätt<strong>en</strong> att meddela sig till<br />
press, radio och teve finns på pappret, m<strong>en</strong><br />
deras arbetsgivare har rätt att efterforska<br />
dem. Källorna kan bli av med jobbet, riskerar<br />
att få betala skadestånd och kan dömas<br />
till upp till sex års fängelse. Undantaget är<br />
om avslöjandet i sin tur kan ge fängelse för<br />
det som avslöjas.<br />
7
kapitel 2: <strong>källskydd</strong> och digital kommunikation<br />
8<br />
02 Källskydd och<br />
digital kommunikation<br />
Idag lämnar vi omfattande mängder digitala<br />
spår efter oss. Varje telefonnummer<br />
vi ringer, Internetuppkoppling, e-post-<br />
och sms-kontakt sparas av teleoperatörerna.<br />
Google vet vad du försöker söka<br />
reda på. Facebook har full koll på ditt<br />
kontaktnät och företag som Apple vet var<br />
massor av sv<strong>en</strong>skar befinner sig i varje<br />
ögonblick. Allt mer sparas <strong>–</strong> <strong>en</strong> del för att<br />
det finns lagar som kräver det, annat för<br />
att det finns kommersiella intress<strong>en</strong> i att<br />
göra det. För ljusskygga verksamheter och<br />
<strong>en</strong>skilda finns möjligheter att snappa upp<br />
och avlyssna trådlös nätkommunikation.<br />
Sist m<strong>en</strong> inte minst finns stora risker<br />
bara i det att vi bär omkring apparater som<br />
innehåller känslig information. En dator<br />
eller telefon som glöms i <strong>en</strong> taxi kan innebära<br />
<strong>en</strong> katastrof om apparat<strong>en</strong> hittas av<br />
fel person. Är innehållet okrypterat är det<br />
fritt fram att botanisera i telefonbok<strong>en</strong>,<br />
kal<strong>en</strong>dern, research<strong>en</strong> och i halvskrivna<br />
artiklar. De digitala möjligheterna gör det<br />
alltså också allt svårare för journalister att<br />
skydda källorna.<br />
Naturligtvis är det <strong>en</strong> <strong>en</strong>orm fördel för<br />
polis<strong>en</strong>, tull<strong>en</strong> eller försvaret att kunna samla<br />
bevis mot kriminella via deras kommunikation.<br />
Under de s<strong>en</strong>aste år<strong>en</strong> har flera lagar<br />
införts, som tillåter övervakning och tvingar<br />
teleoperatörer att spara trafikuppgifter.<br />
D<strong>en</strong> så kallade FRA-lag<strong>en</strong> ger Försvarets<br />
radio anstalt (FRA) rätt att avlyssna Internettrafik<br />
som passerar Sveriges gränser. I<br />
praktik<strong>en</strong> innebär det att i princip allt kan<br />
fångas upp av FRA eftersom Internet inte<br />
bryr sig om gränser. Ett e-postmeddelande<br />
från södra till norra Stockholm kan<br />
mycket väl ha tagit väg<strong>en</strong> via Tyskland,<br />
USA och Norge innan det når adressat<strong>en</strong>.<br />
För ett par år sedan införde EU datalagringsdirektivet,<br />
som tvingar teleoperatörer<br />
att lagra trafikdata om telefon- och nätkommunikation<br />
i mellan sex månader och två år,<br />
för att d<strong>en</strong>na information ska kunna användas<br />
i brottsutredningar. En utvärdering av<br />
de första år<strong>en</strong> med direktivet visade att det<br />
gjorts miljontals uttag, i snitt två per polis<br />
och år, ibland på högst tveksamma grunder.<br />
Datalagringsdirektivet blev sv<strong>en</strong>sk lag<br />
2012. I Sverige ska trafikuppgifterna sparas<br />
ett halvår av operatörerna, vilket alltså är<br />
EU-direktivets minimitid. På ett par punkter<br />
går d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ska lag<strong>en</strong> längre än direkti-
vet. Alla försök att ringa någon ska lagras <strong>–</strong><br />
äv<strong>en</strong> om det inte blev något svar. Dessutom<br />
ska d<strong>en</strong> geografiska position<strong>en</strong> för mobilsamtal<br />
sparas. Det här ger polis<strong>en</strong> möjlighet<br />
att spåra alla som befann sig i närhet<strong>en</strong><br />
när ett brott begåtts. Om brottet sker runt<br />
hörnet till <strong>en</strong> redaktion <strong>–</strong> vilket exempelvis<br />
hände när Taimour Abdulwahab sprängde<br />
sig själv till döds i julhandeln i Stockholm<br />
2010 <strong>–</strong> kan alla redaktionella samtal hamna<br />
i polis<strong>en</strong>s utredning, äv<strong>en</strong> om de rör helt andra<br />
är<strong>en</strong>d<strong>en</strong>. I det nyss nämnda fallet fanns<br />
redaktionerna för Sv<strong>en</strong>ska Dagbladet, Ny<br />
Teknik och Affärsvärld<strong>en</strong> i samma kvarter.<br />
Problemet med datalagring<strong>en</strong> är inte<br />
bara att ”storebror”, i form av myndigheter,<br />
medvetet eller omedvetet kan se alla<br />
kontakter mellan källor och journalister.<br />
I allt högre grad finns det anledning att<br />
fundera äv<strong>en</strong> över vilka ”småsystrar” som<br />
kan komma åt information<strong>en</strong>.<br />
När det gäller lagring<strong>en</strong> av trafikdata<br />
finns uppgifterna om mediers kontakter<br />
tillgängliga för <strong>en</strong> rad människor hos teleoperatörerna.<br />
Äv<strong>en</strong> om det ska råda sekretess<br />
kring det som sparas, finns ing<strong>en</strong> garanti<br />
för att ing<strong>en</strong> kommer att missbruka<br />
det faktum att journalisters och källors<br />
mobiltelefoner i praktik<strong>en</strong> blivit konverterade<br />
till spårsändare. Bevekelsegrunderna<br />
kan vara alltifrån r<strong>en</strong> och skär nyfik<strong>en</strong>het<br />
kapitel 2: <strong>källskydd</strong> och digital kommunikation<br />
till svartsjuka eller spelskulder. Att det är<br />
sådant som får folk att strunta i sekretessregler<br />
visar erfar<strong>en</strong>heterna från dataintrång<br />
i pati<strong>en</strong>tjournaler inom sjukvård<strong>en</strong>.<br />
De digitala spår<strong>en</strong> finns också tillgängliga<br />
för medarbetarna på IT-avdelningarna<br />
på företag och organisationer. De kan utan<br />
problem se all e-postkommunikation till<br />
och från de anställda. Det är <strong>en</strong>kelt för dem<br />
att se om någon från <strong>en</strong> redaktion surfat<br />
runt på deras webbsidor. Listan på vad de<br />
kan få fram är lång. Medvet<strong>en</strong>het<strong>en</strong> hos<br />
journalister om vilka säkerhetsrisker de löper<br />
och vilk<strong>en</strong> information de lämnar efter<br />
sig är överlag låg.<br />
Trots att alla journalister borde känna<br />
till off<strong>en</strong>tlighetsprincip<strong>en</strong>, att allmänna<br />
handlingar hos myndigheter kan läsas av<br />
alla, händer det att journalister skickar epostmeddeland<strong>en</strong><br />
till tjänstemän där de<br />
garanteras anonymitet om de ställer upp<br />
och berättar om något. Hur avsändarna <strong>–</strong><br />
några av dem reportrar på stora, etablerade<br />
redaktioner <strong>–</strong> tänkt sig garantera anonymitet<strong>en</strong><br />
i det läget är ytterligt svårt att förstå.<br />
Vår<strong>en</strong> 2010 publicerade Journalistförbundet<br />
resultatet av <strong>en</strong> <strong>en</strong>kät till landets<br />
journalistklubbar. Nio av tio som svarat<br />
hade ing<strong>en</strong> policy eller utbildning kring<br />
hur de skulle hantera skyddet av källor i<br />
d<strong>en</strong> digitala domän<strong>en</strong>.<br />
9
kapitel 2: <strong>källskydd</strong> och digital kommunikation<br />
Tips!<br />
<strong>Digitalt</strong> <strong>källskydd</strong> light<br />
Enkla tips för dig som vill kommunicera lite säkrare,<br />
m<strong>en</strong> inte orkar fixa allt på <strong>en</strong> gång:<br />
→ Tänk ig<strong>en</strong>om värsta tänkbara sc<strong>en</strong>ario i ditt fall och agera efter det.<br />
→ Använd mobil med kontantkort. Förstörs efter avslutat projekt.<br />
→ Kommunicera inte med källan på d<strong>en</strong>nes arbetsplats.<br />
→ Ha starka lös<strong>en</strong>ord. (Läs mer om lös<strong>en</strong>ord på sidan 14.)<br />
→ Använd aldrig samma lös<strong>en</strong>ord på flera ställ<strong>en</strong>.<br />
→ Undvik din vanliga e-post. Ett alternativ kan vara anonyma epostkonton<br />
via <strong>en</strong> gratistjänst.<br />
→ Träffa de viktigaste källorna öga mot öga och skicka alla dokum<strong>en</strong>t<br />
med snigelpost<strong>en</strong>.<br />
→ Inget av dessa tips fungerar i alla läg<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> är ett första steg<br />
på väg<strong>en</strong>.<br />
10
Viktigt!<br />
Steg-för-steg-instruktioner<br />
Instruera källan<br />
Det är viktigt att komma ihåg att i princip allt som står i d<strong>en</strong> här<br />
guid<strong>en</strong> till digitalt <strong>källskydd</strong>, och som gäller dig som arbetar redaktionellt,<br />
det gäller i allra högsta grad d<strong>en</strong> källa du avser att<br />
skydda. Om du ges möjlighet: upplys källan om riskerna med olika<br />
kommunikationskanaler samt instruera d<strong>en</strong>ne om metoder för<br />
att i möjligaste mån skydda sig från upptäckt.<br />
kapitel 2: <strong>källskydd</strong> och digital kommunikation<br />
Delar av de följande kapitl<strong>en</strong> är ganska tekniska och kan verka avskräckande för dig som<br />
inte är helt bekväm med nya termer och IT-teknik i massor. Vissa läsare kanske också<br />
saknar mer detaljerade beskrivningar av hur de ska skydda sina källor. Vi har tagit fram<br />
extramaterial till d<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong> som förklarar hur du använder exempelvis kryptering i<br />
praktik<strong>en</strong>. Handfasta användarinstruktioner på adress<strong>en</strong> www.iis.se/guider. Vi har döpt<br />
extramaterialet till ”<strong>Digitalt</strong> Källskydd XL”.<br />
www.iis.se/guider<br />
11
kapitel 3: bristande <strong>källskydd</strong>: lös<strong>en</strong>ord<br />
12<br />
03 Bristande <strong>källskydd</strong>: Lös<strong>en</strong>ord<br />
Du kan begränsa åtkomst<strong>en</strong> till de flesta<br />
moderna arbetsverktyg med lös<strong>en</strong>ord. Datorn,<br />
e-post<strong>en</strong>, mobiltelefon<strong>en</strong>, olika redaktionella<br />
system, bloggportaler, sociala medier<br />
<strong>–</strong> listan kan göras lång. M<strong>en</strong> på samma<br />
sätt som bra lös<strong>en</strong>ord hindrar andra från att<br />
komma åt känslig information är dåliga lös<strong>en</strong>ord<br />
ett allvarligt hot mot källorna.<br />
Det finns några klassiska fel som begås<br />
om och om ig<strong>en</strong>. Ett av de vanligaste är att<br />
använda samma lös<strong>en</strong>ord överallt. Då hjälper<br />
inte ett starkt lös<strong>en</strong>ord. Om <strong>en</strong> bloggportal<br />
som inte haft tillräckliga säkerhetsrutiner<br />
blir hackad, är ditt lös<strong>en</strong>ord likväl<br />
på vift <strong>–</strong> och hackarna kan komma åt din epost<br />
eller logga in på ditt Facebook-konto.<br />
Alldeles för <strong>en</strong>kla lös<strong>en</strong>ord är också vanliga.<br />
G<strong>en</strong>omgångar som har gjorts när olika<br />
sajter hackats visar att många använder varianter<br />
på sajt<strong>en</strong>s namn, ibland med vissa<br />
bokstäver utbytta mot siffror <strong>–</strong> m<strong>en</strong> alla i<br />
kombinationer som är lätta att gissa. Tang<strong>en</strong>tbordssekv<strong>en</strong>ser<br />
som ”qwerty” och liknan-<br />
de är också populära och därmed fullständigt<br />
förkastliga att använda som lös<strong>en</strong>ord.<br />
En del använder mer personliga uppgifter<br />
och hoppas att de ska vara svårare att<br />
lista ut. M<strong>en</strong> alla bokstavskombinationer<br />
som finns i <strong>en</strong> ordlista går att testa sig fram<br />
till på några timmar om någon verklig<strong>en</strong><br />
vill komma åt just din information. Äv<strong>en</strong><br />
personliga sifferkombinationer går att lista<br />
ut. Ditt eller dina närmastes födelsedatum<br />
eller telefonnummer är lätta att hitta och<br />
testa om någon är ute efter ditt lös<strong>en</strong>ord.<br />
På <strong>en</strong> del arbetsplatser är det IT-avdelning<strong>en</strong><br />
som skapar lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> och skickar<br />
ut dem. En del är r<strong>en</strong>t ut sagt undermåliga:<br />
två bokstäver ur förnamnet, två ur efternamnet<br />
och s<strong>en</strong> året då person<strong>en</strong> började<br />
på företaget. Får utomstå<strong>en</strong>de tag på ett<br />
sådant lös<strong>en</strong>ord har de snart knäckt hela<br />
redaktion<strong>en</strong>s lös<strong>en</strong>ord. M<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> om de<br />
c<strong>en</strong>tralt distribuerade lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> är starka<br />
är de <strong>en</strong> säkerhetsrisk om alla lös<strong>en</strong>ord<br />
skickas ut gem<strong>en</strong>samt <strong>–</strong> via e-post.
04<br />
kapitel 4: case: lätt att hacka lös<strong>en</strong>ord på nätet<br />
Case: Lätt att hacka lös<strong>en</strong>ord på nätet<br />
Familjeliv, Spotify, Linkedin och Bloggtopp<strong>en</strong><br />
är några av alla tjänster på nätet som de<br />
s<strong>en</strong>aste år<strong>en</strong> fått sina medlemmars lös<strong>en</strong>ord<br />
hackade och avslöjade. 2008 hackades<br />
lös<strong>en</strong>ord till Aftonbladet av <strong>en</strong> grupp som<br />
kallade sig Vuxna förbannade hackare. En<br />
onsdagskväll i januari postade hackergrupp<strong>en</strong><br />
ett inlägg på nätforumet Flashback där<br />
man berättade att man hackat Aftonbladets<br />
intranät och grupp<strong>en</strong> lade äv<strong>en</strong> ut lös<strong>en</strong>ord<br />
till journalisters inloggning i forumet.<br />
Detta ledde till att hundratals olika personer<br />
loggade in på flera journalisters konton<br />
och läste mejl och använde journalisternas<br />
e-post till att skicka ut falska meddeland<strong>en</strong>.<br />
Aftonbladet polisanmälde händels<strong>en</strong>,<br />
m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> kan svara på hur mycket <strong>källskydd</strong>at<br />
material som spreds eller hur<br />
många källor som avslöjades. Flera av<br />
journalisterna fick också sina Facebookkonton<br />
kapade på grund av att de använt<br />
samma lös<strong>en</strong>ord till sin e-post på Aftonbladet<br />
som på Facebook. De upptäckte att<br />
deras profiler ändrades och att olämpliga<br />
bilder lades ut på deras sidor.<br />
Höst<strong>en</strong> 2011 var det dags ig<strong>en</strong>. Då nystades<br />
<strong>en</strong> stor hackerhärva upp som bara växte<br />
sig större och större när man avslöjade sajt<br />
efter sajt som hackats på lös<strong>en</strong>ord. Totalt<br />
hackades 57 olika sv<strong>en</strong>ska sajter. De flesta var<br />
sociala nätverkstjänster som bloggtopp<strong>en</strong><br />
och gratisbio.se m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> nyhetssajterna dag<strong>en</strong>sps.se,<br />
flamman.se och delar av norran.se<br />
drabbades. I samband med detta hackades<br />
äv<strong>en</strong> d<strong>en</strong> då Sverige demokratiska riksdagsmann<strong>en</strong><br />
William Petzälls Twitter-konto som<br />
användes för att sprida riksdagsledamöters<br />
och kända journalisters lös<strong>en</strong>ord. Totalt uppskattades<br />
att 180 000 konton har drabbats.<br />
I januari 2012 kom 120 000 lös<strong>en</strong>ord<br />
från <strong>en</strong> av Sveriges största mötesplatser,<br />
Familjeliv, på drift och i juni 2012 hackades<br />
Linkedin på 6,5 miljoner lös<strong>en</strong>ord. En billig<br />
försäkring är att aldrig använda samma<br />
lös<strong>en</strong>ord på olika sajter utan ha unika inloggningsuppgifter<br />
för var och <strong>en</strong>.<br />
13
kapitel 5: skydda källan: lös<strong>en</strong>ord<br />
14<br />
05<br />
Skydda källan: Lös<strong>en</strong>ord<br />
Ett idealiskt lös<strong>en</strong>ord är lätt att komma<br />
ihåg för användare och svårt att lista ut<br />
för obehöriga. Samma lös<strong>en</strong>ord ska aldrig<br />
återanvändas på flera tjänster med<br />
inloggning eller på olika apparater. Det<br />
viktiga är att hitta <strong>en</strong> teknik för att skapa<br />
lös<strong>en</strong>ord som är smidig för dig.<br />
Grundprincip<strong>en</strong> är att lös<strong>en</strong>ordet ska<br />
vara ganska långt. Statliga Post- och telestyrels<strong>en</strong><br />
föreslår minst tolv teck<strong>en</strong>. M<strong>en</strong><br />
i sammanhang där information hanteras<br />
som är mycket känslig och där d<strong>en</strong> som<br />
kan vara intresserad av att knäcka det har<br />
gott om p<strong>en</strong>gar eller datorkraft kan det<br />
vara värt att överväga ett betydligt längre<br />
lös<strong>en</strong>ord. Var man landar bör vara resultatet<br />
av <strong>en</strong> riskbedömning.<br />
Det finns litet olika skolor kring hur<br />
man konstruerar bra lös<strong>en</strong>ord. Många<br />
hävdar att det är ett måste med <strong>en</strong> kombination<br />
av stora och små bokstäver, siffror<br />
och specialteck<strong>en</strong> som #%&?+. Andra<br />
förespråkar långa fraser av vanliga ord.<br />
Om man använder d<strong>en</strong> här teknik<strong>en</strong> är<br />
längd<strong>en</strong> mycket viktig <strong>–</strong> 30 teck<strong>en</strong> kan<br />
vara ett riktmärke. Då blir det svårt för<br />
<strong>en</strong> angripare att testa sig fram, äv<strong>en</strong> om<br />
lös<strong>en</strong>ordet är lätt för dig att komma ihåg.<br />
Undvik fraser som är kända, som ordspråk<br />
och litterära citat. Då är det bättre<br />
med <strong>en</strong> helt eg<strong>en</strong> transkription av något<br />
uttryck på kalixbondska eller östgötska,<br />
eller bara <strong>en</strong> helt absurd m<strong>en</strong>ing. På nätet<br />
har till exempel humorsajt<strong>en</strong> xkcd.com<br />
i <strong>en</strong> seriestripp beskrivit varför det är bättre<br />
med lös<strong>en</strong>fras<strong>en</strong> ”correct horse battery<br />
staple” än lös<strong>en</strong>ordet ”Tr0ub4dor&3”.<br />
I <strong>en</strong> del sammanhang är längd<strong>en</strong> på<br />
lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> begränsad. Om du exempelvis<br />
bara kan använda åtta <strong>–</strong> tio teck<strong>en</strong> är<br />
”teck<strong>en</strong>soppa” nödvändig för att uppnå<br />
någorlunda säkerhet. Med så här korta lös<strong>en</strong>ord<br />
är namn och ord ur ordlistor direkt<br />
olämpliga att använda. Program som används<br />
för att knäcka lös<strong>en</strong>ord testar ofta<br />
ig<strong>en</strong>om ordlistor på olika språk. Att ta ett
känt ord och byta några teck<strong>en</strong> <strong>–</strong> ”Linkedin”<br />
omgjort till ” 1!nked!n” är också sådant<br />
som är lätt att överlista.<br />
Utgå från <strong>en</strong> m<strong>en</strong>ing som du själv kommer<br />
ihåg. Sedan förvandlar du d<strong>en</strong> till<br />
oig<strong>en</strong>kännlighet. Välj exempelvis fras<strong>en</strong><br />
”Äntlig<strong>en</strong> stod präst<strong>en</strong> i predikstol<strong>en</strong>”.<br />
Ta de två första bokstäverna i varje ord.<br />
Låt d<strong>en</strong> första bokstav<strong>en</strong> i varje ord vara<br />
versal: ÄnStPrIPr. Nu gäller det att få in<br />
några specialteck<strong>en</strong> och siffror. Välj gärna<br />
helt galna associationer <strong>–</strong> det blir ju svårare<br />
för andra att lista ut. Man kan byta<br />
ut bokstav<strong>en</strong> Ä mot siffran 4, bokstav<strong>en</strong> P<br />
mot # och lägga siffror efteråt som berättar<br />
hur många gånger bokstäverna T och<br />
S fanns med i d<strong>en</strong> ursprungliga fras<strong>en</strong>.<br />
Då blir lös<strong>en</strong>ordet 4nSt#rI#rt*4s*3. Poäng<strong>en</strong><br />
är att du inte behöver komma ihåg<br />
” 4nSt#rI#rt*4s*3”, utan ”Äntlig<strong>en</strong> stod<br />
präst<strong>en</strong> i predikstol<strong>en</strong>” <strong>–</strong> och några regler.<br />
Reglerna kan du använda jämt, m<strong>en</strong> låt<br />
fraserna vara unika för varje ställe.<br />
kapitel 5: skydda källan: lös<strong>en</strong>ord<br />
I vilk<strong>en</strong> mån teck<strong>en</strong> kan upprepas eller<br />
inte är <strong>en</strong> omdebatterad fråga. Det<br />
finns de som hävdar att inget lös<strong>en</strong>ord<br />
bör ha samma teck<strong>en</strong> mer än tre gånger<br />
och andra som m<strong>en</strong>ar att något i stil med<br />
yX5£pKUf#############s är ytterligt<br />
svårt att knäcka.<br />
Lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> bör aldrig sparas i klartext.<br />
Skriver du upp dem: betrakta dokum<strong>en</strong>tet<br />
som <strong>en</strong> värdehandling. Hur skulle du förvara<br />
100 000 kronor? Knappast liggande<br />
löst på skrivbordet. Det finns krypteringsprogram,<br />
m<strong>en</strong> kontrollera att du kan lita<br />
på d<strong>en</strong> som gjort det och se till att inte<br />
glömma lös<strong>en</strong>ordet dit.<br />
Låt inte dina program som webbläsare<br />
och appar spara lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong> i inställningarna.<br />
Om någon stjäl din mobil eller dator<br />
har d<strong>en</strong> person<strong>en</strong> i så fall äv<strong>en</strong> omedelbar<br />
tillgång till alla dina program <strong>–</strong> och kan<br />
dessutom ändra lös<strong>en</strong>ord<strong>en</strong>.<br />
Många webbsajter skickar ut nya lös<strong>en</strong>ord<br />
till d<strong>en</strong> e-postadress du har angett, ifall<br />
15
kapitel 5: skydda källan: lös<strong>en</strong>ord<br />
du varit glömsk. Ändra alltid detta nya lös<strong>en</strong>ord<br />
omedelbart till något som du själv<br />
väljer. Om någon snappat upp din e-post<br />
får annars d<strong>en</strong> person<strong>en</strong> tillgång till sajt<strong>en</strong><br />
som lös<strong>en</strong>ordet gäller för. E-postlös<strong>en</strong>ord<br />
bör vara riktigt starka. Om någon får tag<br />
i dem kan han eller hon gå in och beställa<br />
nya lös<strong>en</strong>ord i ditt namn på andra sajter.<br />
Till god lös<strong>en</strong>ordshygi<strong>en</strong> hör också att<br />
man byter dem med jämna mellanrum.<br />
M<strong>en</strong> för ofta är inte bra <strong>–</strong> då ökar risk<strong>en</strong><br />
att man för<strong>en</strong>klar dem, eller skriver upp<br />
dem, för att lättare komma ihåg dem.<br />
Några gånger per år kan vara ett riktmärke,<br />
eller om du använt det i ett osäkert<br />
sammanhang, som på ett Internetcafé.<br />
Lämna aldrig ut ditt lös<strong>en</strong>ord.<br />
Radera som regel e-post som ber dig<br />
skicka lös<strong>en</strong>ord eller som länkar någonstans<br />
där du ska logga in. Det är klassiska<br />
metoder för att lura av folk deras lös<strong>en</strong>ord,<br />
så kallat nätfiske. Om du befinner dig<br />
på allmän plats bör du också tänka på att<br />
någon kan snappa upp ditt lös<strong>en</strong>ord g<strong>en</strong>om<br />
att kika över axeln på dig. Sitter du<br />
vid <strong>en</strong> publik dator bör du logga ut från<br />
tjänster och stänga webbläsar<strong>en</strong> innan du<br />
lämnar d<strong>en</strong>.<br />
16<br />
Viktigt!<br />
Skaffa säkrare lös<strong>en</strong>ord<br />
→ Minst tio teck<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> gärna mer än 14 teck<strong>en</strong> långt.<br />
→ Ha aldrig samma lös<strong>en</strong>ord på flera ställ<strong>en</strong>.<br />
→ Byt lös<strong>en</strong>ord <strong>en</strong> till fyra gånger per år.<br />
→ Byt lös<strong>en</strong>ord när du jobbar med ett högriskprojekt.<br />
→ Byt lös<strong>en</strong>ord när du exponerat det g<strong>en</strong>om att använda <strong>en</strong><br />
oskyddad uppkoppling.
06 Bristande <strong>källskydd</strong>:<br />
E-post<br />
Mejl<strong>en</strong> är ett fantastiskt vardagsverktyg<br />
för journalist<strong>en</strong> <strong>–</strong> det går snabbt att skicka<br />
iväg ett meddelande till <strong>en</strong> person som<br />
inte svarar i telefon och det är <strong>en</strong>kelt att<br />
e-posta citat och textstyck<strong>en</strong> för kontroll<br />
före publicering. M<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelhet<strong>en</strong> innebär<br />
också stora risker. Det är ett ögonblicks<br />
verk att skicka iväg ett mejl till fel person.<br />
E-posttrafik kan lätt snappas upp av obehöriga.<br />
E-postprogramm<strong>en</strong>s adressböcker<br />
har flera gånger drabbats av virusattacker.<br />
E-post sparas hos avsändar<strong>en</strong>, hos mottagar<strong>en</strong><br />
och hos förmedlar<strong>en</strong>. E-postloggarna<br />
hos myndigheter är off<strong>en</strong>tliga handlingar.<br />
Därmed är alla e-brevskontakter<br />
med källor på myndigheter fullständigt<br />
öppna. Oavsett arbetsgivare kan kontakter<br />
mellan källan och journalist<strong>en</strong> alltid<br />
ses av källans arbetsgivare om brev<strong>en</strong> går<br />
via arbetsgivar<strong>en</strong>s e-postservrar.<br />
Ett sätt att skydda kommunikation<strong>en</strong><br />
kan vara att kryptera e-post<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> äv<strong>en</strong><br />
om <strong>en</strong> stark kryptering gör att d<strong>en</strong> som<br />
kapitel 6: bristande <strong>källskydd</strong>: e-post<br />
snubblar över ett mejl inte kan läsa innehållet,<br />
finns ändå mycket information att<br />
vaska fram ur <strong>en</strong> mejlväxling. En del journalister<br />
skapar anonyma e-postkonton på<br />
exempelvis Gmail. M<strong>en</strong> inte heller dessa<br />
är helt anonyma. IP-numret, datorns<br />
id-nummer, kan följa med i e-postmeddelandets<br />
brevhuvud. En journalist som<br />
e-postar från ett medieföretag med egna<br />
webbservrar går då att avslöja med <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel<br />
sökning på Internet.<br />
Skickas meddeland<strong>en</strong> exempelvis via<br />
Gmails webbsida följer dock inte IP-numret<br />
med och kommunikation<strong>en</strong> är anonym<br />
för d<strong>en</strong> som råkar snappa upp d<strong>en</strong>.<br />
Som med alla gratistjänster kan dock villkor<strong>en</strong><br />
ändras när som helst. Ska du göra<br />
något känsligt bör du alltid kolla vad som<br />
gäller precis när du tänker använda <strong>en</strong> viss<br />
funktion eller tjänst.<br />
Om du läser e-post<strong>en</strong> på ett Internetcafé,<br />
inte loggar ut ord<strong>en</strong>tligt och inte r<strong>en</strong>sar<br />
webbläsar<strong>en</strong> efter dig, kan nästa användare<br />
komma åt all din e-post. Om du öppnar<br />
bilagor från e-post<strong>en</strong> sparas dessa som<br />
temporära filer på datorn <strong>–</strong> och kan ligga<br />
kvar för nästa användare att läsa. R<strong>en</strong>sa<br />
därför historik, återställ webbläsar<strong>en</strong>s inställningar<br />
och undvik att öppna känsliga<br />
bilagor om du är på ett Internetcafé eller<br />
lånar <strong>en</strong> dator på annat sätt.<br />
17
kapitel 6: bristande <strong>källskydd</strong>: e-post<br />
Tips!<br />
Kolla IP-numret<br />
Vem, vilka eller vad som står bakom <strong>en</strong> IP-adress kan du slå upp i så<br />
kallad Whois-tjänst. Ett exempel på <strong>en</strong> sådan hittar du på ping.eu<br />
18<br />
www.ping.eu<br />
Undvik din vanliga e-post!<br />
Om källans och journalist<strong>en</strong>s ordinarie e-postadresser används <strong>–</strong><br />
eller <strong>en</strong> adress i stil med tipsa@redaktion<strong>en</strong>.se <strong>–</strong> kan ju <strong>en</strong> arbetsgivare<br />
som undrar vem som läckt information ganska lätt lista ut<br />
det. Detta g<strong>en</strong>om att inspektera information från företagets eller<br />
organisation<strong>en</strong>s e-postservrar. Ev<strong>en</strong>tuell kryptering från och<br />
till <strong>en</strong> ordinarie adress blir snarast <strong>en</strong> signal om att det är hemlig<br />
information som skickats. Använd därför i görligaste mån anonymiserade<br />
e-postadresser och instruera källan att göra likadant.
07 Case: Domstolar tvingar fram e-post<br />
När Ekots utrikeskorrespond<strong>en</strong>t Nils Horner<br />
för några år sedan hamnade i tvist<br />
med värd<strong>en</strong> om kontraktet på sin läg<strong>en</strong>het<br />
i New York, drabbades han av något<br />
mycket obehagligt för <strong>en</strong> journalist som<br />
inte vill off<strong>en</strong>tliggöra sina kontakter och<br />
rörelser. Horners hyresvärd yrkade att<br />
domstol<strong>en</strong> skulle förelägga Horner att<br />
lämna in telefonräkningar och kreditkortsräkningar<br />
som <strong>en</strong> del av bevisning<strong>en</strong><br />
i målet som handlade om huruvida<br />
Horner verklig<strong>en</strong> utnyttjade läg<strong>en</strong>het<strong>en</strong><br />
i så hög grad att han var berättigad till<br />
<strong>en</strong>ligt kontraktet.<br />
Förfarandet att kräva in all möjlig dokum<strong>en</strong>tation<br />
som bevisning är mycket<br />
vanligt i USA. Äv<strong>en</strong> e-post är något som<br />
rutinmässigt krävs in som bevis, också i<br />
civilmål. När David Kaplan, då reporter<br />
på d<strong>en</strong> amerikanska veckotidning<strong>en</strong> US<br />
News and World Report, stämdes av <strong>en</strong><br />
guldhandlare i Miami för förtal, var <strong>en</strong> av<br />
åtgärderna, precis som i Horners fall, att<br />
kapitel 7: case: domstolar tvingar fram e-post<br />
kräva in personligt material. I det fallet<br />
handlade det om Kaplans e-post. I ett mejl<br />
till bildredaktör<strong>en</strong> skrev Kaplan skämtsamt<br />
nedsättande om guldhandlar<strong>en</strong>, <strong>en</strong><br />
formulering som han kom att ångra när<br />
han av domstol<strong>en</strong> tvingades gå ig<strong>en</strong>om<br />
och ta fram all korrespond<strong>en</strong>s som hade<br />
med fallet att göra. Kaplan, US News and<br />
World Report och deras advokater slogs i<br />
två instanser i över ett år innan de lyckades<br />
vinna mot guldhandlar<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> De begärde kopior av alla manusutkast,<br />
all e-post, allt som hade med<br />
artikeln att göra. Det är ett vanligt förekommande<br />
f<strong>en</strong>om<strong>en</strong> i amerikanska förtalsmål,<br />
säger Kaplan.<br />
F<strong>en</strong>om<strong>en</strong>et är så vanligt att vissa journalister<br />
tagit för vana att inte ta emot<br />
känsligt material i sin eg<strong>en</strong> e-post. Istället<br />
arrangeras <strong>en</strong> brevlåda i form av ett webbmejlkonto<br />
där avsändare och mottagare<br />
kan logga in och skriva och läsa utkast till<br />
e-post.<br />
19
kapitel 8: skydda källan: e-post<br />
20<br />
08 Skydda källan: E-post<br />
För att kunna skicka ett krypterat mejl mellan<br />
två personer krävs två saker: att båda har<br />
nyckeln som brevet är krypterat med och<br />
bägge har tillgång till samma krypteringsprogramvara.<br />
När Alice vill skicka ett brev<br />
till Bob, börjar man <strong>en</strong>klast med att bägge<br />
hämtar någon version av PGP, Pretty Good<br />
Privacy, exempelvis det öppna och fritt tillgängliga<br />
GnuPG. Både Alice och Bob installerar<br />
programmet och skapar sitt nyckelpar<br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> hemlig och <strong>en</strong> publik nyckel. De två<br />
nycklarna hänger intimt samman, m<strong>en</strong> har<br />
två fundam<strong>en</strong>talt olika funktioner. D<strong>en</strong> publika<br />
nyckeln kan bara låsa och d<strong>en</strong> hemliga<br />
kan bara öppna. Alice skickar sin publika<br />
nyckel till Bob och Bob skickar sin till Alice.<br />
Sedan kan Alice kryptera sina meddeland<strong>en</strong><br />
till Bob med Bobs publika nyckel. Då är Bob<br />
d<strong>en</strong> <strong>en</strong>de som kan läsa brev<strong>en</strong>, eftersom<br />
Bob är d<strong>en</strong> <strong>en</strong>de som har sin hemliga nyckel.<br />
Och vice versa.<br />
Sedan över ett dec<strong>en</strong>nium är krypteringsprogrammet<br />
Pretty Good Privacy standard<br />
på Internet för kryptering av e-post. Programmet<br />
för<strong>en</strong>ar två viktiga byggst<strong>en</strong>ar i <strong>en</strong>:<br />
<strong>en</strong> mycket stark kryptering och <strong>en</strong> finurlig<br />
lösning av det uråldriga problemet att hantera<br />
och distribuera krypteringsnycklar.<br />
Att kryptera e-post är numera <strong>en</strong> <strong>en</strong>kel<br />
process som tar ett par minuter att<br />
installera och sätta igång med. Till kända<br />
e-postprogram som Outlook och Thunderbird<br />
finns tilläggsprogram (plug-ins),<br />
exempelvis Enigmail, som sköter hela<br />
nyckelhantering<strong>en</strong> och kryptering<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om<br />
knapptryckningar.<br />
Däremot är ett slarvigt valt lös<strong>en</strong>ord<br />
och <strong>en</strong> hemlig nyckel förvarad på <strong>en</strong> öpp<strong>en</strong><br />
hårddisk <strong>en</strong>kla sätt att angripa <strong>en</strong><br />
krypterad kommunikation. Eller det allra<br />
<strong>en</strong>klaste, att vänta på det misstag som alltför<br />
många gör, alltför ofta: att Bob svarar<br />
Alice utan att trycka på ”kryptera”-knapp<strong>en</strong><br />
och därmed skickar inte bara sitt svar,<br />
utan Alices ursprungliga brev i klartext<br />
och alltså avslöjar hela brevet i ett svep.
Tips!<br />
Kolla spamfiltret<br />
Det <strong>en</strong>klaste och kanske viktigaste sättet<br />
att säkra <strong>en</strong> viktig kommunikation<br />
är att dölja dess exist<strong>en</strong>s. Nätet erbjuder<br />
många <strong>en</strong>kla program som döljer ett meddelande<br />
bland annan datakod, så kallad<br />
steganografi, i till exempel <strong>en</strong> oskyldig<br />
bildfil. Ett krypterat meddelande som<br />
dessutom döljs i <strong>en</strong> bild blir svårt för ett<br />
otränat öga att upptäcka.<br />
M<strong>en</strong> i skarpa läg<strong>en</strong>, när känsligt material<br />
ska föras över gränser eller sändas<br />
från länder med auktoritära regimer, finns<br />
överhängande problem i form av reella<br />
hot om eller verklig misshandel. Blir man<br />
tvingad att uppge lös<strong>en</strong>ord och nyckel<br />
hjälper ing<strong>en</strong> kryptering. Utvecklarna<br />
av program som krypterar har tänkt på<br />
kapitel 8: skydda källan: e-post<br />
Vissa e-postlösningar hanterar bifogade krypteringsnycklar i ett mejl som om innehållet i<br />
e-brevet vore oönskad skräpmejl, så kallad spam. Det finns äv<strong>en</strong> e-postfilter som hickar till<br />
och tror att krypteringsnycklar som bilagor är skadlig kod av okänt ursprung. Därför kan<br />
du behöva stänga av ditt spamfilter temporärt när du inväntar <strong>en</strong> nyckel i ett mejl från <strong>en</strong><br />
kontakt. Alternativt kollar du i spamfiltrets folder regelbundet för att kolla att inte det mejl<br />
du väntar på fastnat där. Att e-postprogram städar undan mejl med nycklar i är inte jättevanligt,<br />
m<strong>en</strong> vi nämner det för att det händer då och då och är lika irriterande varje gång.<br />
människor i sådana situationer och skapat<br />
möjligheter för programmet att dölja<br />
krypterade <strong>en</strong>heter på <strong>en</strong> hårddisk eller ett<br />
USB-minne. Ytterligare ett sätt att dölja<br />
sin trafik tillämpades av aktivisterna bakom<br />
Wikileaks: teknik<strong>en</strong> ”Off-the-Record”direktmeddeland<strong>en</strong>,<br />
OTR. OTR krypterar<br />
<strong>en</strong> chatt, <strong>en</strong> direktmeddelandetjänst,<br />
mellan två personer med <strong>en</strong> unik nyckel<br />
som upprättas vid varje chatt-tillfälle. Om<br />
<strong>en</strong> angripare kommer över nyckeln kan<br />
d<strong>en</strong>ne inte läsa trafik<strong>en</strong> i nästa, eller tidigare,<br />
kommunikationer. Trafik<strong>en</strong> i OTR:s<br />
chatt-meddeland<strong>en</strong> är också konstruerad<br />
på ett sådant sätt att d<strong>en</strong> kan ha kommit<br />
från vem som helst och inte kan knytas säkert<br />
till någon <strong>en</strong>skild person.<br />
21
kapitel 9: bristande <strong>källskydd</strong>: telefon<br />
22<br />
09 Bristande <strong>källskydd</strong>: Telefon<br />
De så kallade smarta mobiltelefonerna är<br />
kraftfulla arbetsverktyg. När du skaffar <strong>en</strong><br />
ny modell går det snabbt och smidigt att<br />
fylla d<strong>en</strong> med all information du behöver<br />
för att kunna jobba. I stort sett automatiskt<br />
kopieras telefonbok<strong>en</strong> från datorn<br />
till telefon<strong>en</strong>. Sedan kommer insikt<strong>en</strong> om<br />
vad som precis har hänt: hemliga mobilnummer<br />
till känsliga kontakter finns helt<br />
öppna på <strong>en</strong> apparat som är lätt att tappa<br />
bort och dessutom är stöldbegärlig. Om<br />
du inte kollat mobil<strong>en</strong>s inställningar kan<br />
all information äv<strong>en</strong> ha kopierats till Apples<br />
eller Googles molntjänster.<br />
En smartphone med sin stora datorkapacitet,<br />
ständiga uppkoppling, positioneringstjänster,<br />
e-postprogram och sociala<br />
nätverksappar gör d<strong>en</strong> till <strong>en</strong> guldgruva<br />
för d<strong>en</strong> som försöker kartlägga <strong>en</strong> journalist<br />
och hans eller h<strong>en</strong>nes kontakter.<br />
Många appar ger företag<strong>en</strong> bakom dem<br />
långtgå<strong>en</strong>de rättigheter att ta del av personlig<br />
information, som kontaktregister<br />
och var användar<strong>en</strong> befinner sig. Det finns<br />
också spionprogram, som exempelvis gör<br />
att telefon<strong>en</strong> kan utnyttjas för att avlyssna<br />
samtal eller för att ta reda på var du är.<br />
M<strong>en</strong> alla former av telefoni har sina särskilda<br />
risker. Att <strong>en</strong> källa kommunicerat<br />
med <strong>en</strong> journalist går att spåra på <strong>en</strong> lång<br />
rad sätt. Det framgår i klartext på telefonräkning<strong>en</strong>.<br />
2008 avslöjades att flera stora<br />
tyska bolag, bland andra Deutsche Telekom<br />
och järnvägsbolaget Deutsche Bahn jagat<br />
interna läckor g<strong>en</strong>om att gå ig<strong>en</strong>om samtalsloggar.<br />
Loggarna sparas också hos operatörerna,<br />
där d<strong>en</strong> som kommer åt information<strong>en</strong><br />
har långtgå<strong>en</strong>de möjligheter att<br />
spåra kontakter och bete<strong>en</strong>d<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om de<br />
krav som EU:s datalagringsdirektiv ställer.<br />
Många redaktioner använder skyddade<br />
nummer när de ringer. M<strong>en</strong> det glöms<br />
ofta bort när journalist<strong>en</strong> använder mobiltelefon<strong>en</strong><br />
eller ringer hemifrån. Vissa<br />
telefonväxlar skickar telefonsvararmeddeland<strong>en</strong><br />
som e-post. Telefonnumret
som ringde läggs i är<strong>en</strong>derad<strong>en</strong> och meddelandet<br />
ligger i <strong>en</strong> oskyddad bilaga. D<strong>en</strong><br />
som kommer åt e-post<strong>en</strong> kommer då<br />
också åt telefonsvarar<strong>en</strong>.<br />
Telefon<strong>en</strong> kan dessutom avlyssnas <strong>–</strong> legalt<br />
eller illegalt. Ett sätt att komma runt<br />
risk<strong>en</strong> för avlyssning är att ringa via krypterad<br />
IP-telefoni. Det är något som bland<br />
andra Skype säger sig erbjuda. M<strong>en</strong> vid<br />
flera tillfäll<strong>en</strong> har Skype visat sig ha bug-<br />
kapitel 9: bristande <strong>källskydd</strong>: telefon<br />
gar. Exempelvis har raderade samtalsloggar<br />
kunnat återskapas. Eftersom Skype<br />
inte använder transpar<strong>en</strong>t teknik går det<br />
inte att kontrollera om deras system innehåller<br />
bakdörrar. I samband med rättsliga<br />
utredningar lämnar företaget också ut<br />
samtalsinformation. Som i andra sammanhang<br />
bör du fundera på vilk<strong>en</strong> risk du<br />
kan ta. Skype och de flesta stora ip-tjänster<br />
duger långt i normalfallet.<br />
23
kapitel 10: case: att prata med källan i telefon<br />
24<br />
10 Case: Att prata med källan i telefon<br />
Ett <strong>en</strong>da obetänksamt telefonsamtal kan<br />
ibland räcka för att avslöja att <strong>en</strong> journalist<br />
och <strong>en</strong> källa haft kontakt. Det vet<br />
bland annat UD:s förre kabinettssekreterare<br />
Hans Dahlgr<strong>en</strong>. Under bråket om<br />
vem som gjorde vad i regeringskansliet<br />
efter tsunamin i december 2004, åkte han<br />
personlig<strong>en</strong> ut till Telias huvudkontor i<br />
Farsta för att ta del av sina egna telefonräkningar<br />
med samtal<strong>en</strong> från de aktuella<br />
dagarna. Syftet med Dahlgr<strong>en</strong>s besök var<br />
inte att avslöja <strong>en</strong> källa utan att fastställa<br />
exakt när och vart han hade ringt. M<strong>en</strong><br />
utan att begära in räkningarna till UD,<br />
eftersom journalister då hade kunnat begära<br />
kopior på dem.<br />
Telefonräkning<strong>en</strong> spelade dock <strong>en</strong><br />
avgörande roll för källan 2007, när <strong>en</strong><br />
kvinna på det privata vårdföretaget Maria<br />
Bero<strong>en</strong>dec<strong>en</strong>trum blev avstängd från <strong>–</strong><br />
och så småningom förlorade <strong>–</strong> sitt arbete.<br />
Efter publicering<strong>en</strong> av <strong>en</strong> kritisk artikel<br />
i Dag<strong>en</strong>s Nyheter om Maria Bero<strong>en</strong>de-<br />
c<strong>en</strong>trum på Söder i Stockholm, begärde<br />
arbetsgivar<strong>en</strong> in räkningarna för det egna<br />
företagets telefoner från teleoperatör<strong>en</strong><br />
och kunde därig<strong>en</strong>om hitta ett samtal<br />
från kvinnans tjänstetelefon till Matilda<br />
Uusijärvi som då arbetade på DN. Uusijärvi<br />
hade, efter att ha pratat med flera<br />
anonyma källor, skrivit ett stort antal artiklar<br />
om de miljonvinster vårdc<strong>en</strong>tral<strong>en</strong>s<br />
ägare hämtade ut ur bolaget.<br />
De flesta på arbetsplats<strong>en</strong> kände till att<br />
kvinnan var kritisk till vinstuttag<strong>en</strong> och<br />
när företagets ledning hittade numret till<br />
Uusijärvis privata mobiltelefon kallades<br />
hon in till ledning<strong>en</strong> och fick lämna arbetsplats<strong>en</strong>.<br />
Vad som sades i samtalet vet<br />
ing<strong>en</strong> annan än Uusijärvi och h<strong>en</strong>nes källa,<br />
m<strong>en</strong> vetskap<strong>en</strong> om att hon och kvinnan<br />
haft kontakt räckte för att ledning<strong>en</strong> skulle<br />
stänga av kvinnan med motivering<strong>en</strong><br />
att hon agerat illojalt. Efter förhandlingar<br />
förlikades parterna och kvinnan lämnade<br />
företaget mot att hon fick 15 månadslöner.
Om källan istället hade arbetat på <strong>en</strong><br />
off<strong>en</strong>tlig vård inrättning hade h<strong>en</strong>nes<br />
arbetsgivare begått ett lagbrott när hon<br />
tittade ig<strong>en</strong>om telefonräkning<strong>en</strong>. För<br />
anställda på off<strong>en</strong>tliga institutioner är<br />
efterforskande av källa ett brott <strong>en</strong>ligt<br />
grundlag<strong>en</strong>, tryckfrihetsförordning<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> efterforskningsförbudet gäller inte<br />
privata företag, äv<strong>en</strong> om deras verksamhet<br />
finansieras med skattep<strong>en</strong>gar. Under<br />
höst<strong>en</strong> 2012 tillsatte justitie minister<br />
Beatrice Ask <strong>en</strong> utredning som ska utreda<br />
förutsättningarna för att införa ett<br />
efterforskningsförbud äv<strong>en</strong> för privata<br />
företag som utför verksamhet för d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga<br />
sektorn.<br />
kapitel 10: case: att prata med källan i telefon<br />
25
kapitel 11: skydda källan: telefon<br />
26<br />
11 Skydda källan: Telefon<br />
Några grundläggande tips för att minska<br />
möjlighet<strong>en</strong> att spåra telefonkontakter<br />
är att använda dolt nummer, ställa<br />
in telefon<strong>en</strong> så att d<strong>en</strong> inte loggar dina<br />
samtal och undvika att lämna telefonsvararmeddeland<strong>en</strong><br />
om det finns minsta<br />
risk att fel personer kan lyssna av dem.<br />
Radera också sms.<br />
Ing<strong>en</strong> av de här åtgärderna ger dock<br />
någon högre grad av säkerhet. De hindrar<br />
att någon ser dina kontakter av <strong>en</strong> slump.<br />
M<strong>en</strong> om någon faktiskt försöker kartlägga<br />
dig räcker de inte till.<br />
För att ringa källor litet mer diskret<br />
finns två huvudalternativ, bero<strong>en</strong>de på<br />
vad som är viktigast att skydda. Om det<br />
är själva kontakt<strong>en</strong>, vem som pratar med<br />
vem, kan du använda anonyma mobiltelefoner.<br />
Om det viktigaste är att undvika<br />
avlyssning kan det finnas fördelar med IPtelefoni,<br />
eftersom samtal<strong>en</strong> krypteras.<br />
Du kommer långt med två billiga mobiltelefoner<br />
med kontantkort, <strong>en</strong> till dig<br />
och <strong>en</strong> till källan. Telefonerna ska inte ha<br />
några finesser. Betala kontant, och registrera<br />
inte telefonkort<strong>en</strong>, äv<strong>en</strong> om det ger<br />
bonusar. Behövs högsta säkerhetsnivå bör<br />
ni vara på neutrala ställ<strong>en</strong> när sim-kort<strong>en</strong><br />
stoppas in <strong>–</strong> platserna där de först användes<br />
registreras av operatörerna.<br />
Använd telefonerna uteslutande till att<br />
ringa det andra, anonyma kontantkortet.<br />
Samtal till andra kan bidra till att id<strong>en</strong>tifiera<br />
dig eller din källa. Sitt inte på redaktion<strong>en</strong><br />
när du ringer, eftersom plats<strong>en</strong> loggas av<br />
telefonbolaget. Använd inte samma telefon<br />
till olika projekt. Äv<strong>en</strong> om sim-kort<strong>en</strong> byts<br />
ut kan telefonernas unika ID-nummer,<br />
IMIE-numr<strong>en</strong>, länka samman dem.<br />
Det finns <strong>en</strong> rad möjligheter att chatta<br />
och prata, med eller utan video, krypterat<br />
över Internet, och nya program utvecklas<br />
vartefter. De flesta större program för IPtelefoni,<br />
som exempelvis Skype, krypterar<br />
överföring<strong>en</strong> och det finns chatt-program<br />
med Off-the-Record-funktion, OTR. Flera
Checklista:<br />
Säkrare smartphone<br />
→ Kräv lös<strong>en</strong>ord för att använda telefon<strong>en</strong>.<br />
→ Spara inga lös<strong>en</strong>ord i telefon<strong>en</strong>.<br />
→ Spara inget känsligt i telefon<strong>en</strong> om d<strong>en</strong> inte är krypterad.<br />
→ Kolla alla appar och vilka rättigheter du ger dem.<br />
→ Slå av positioneringstjänster och appar som använder dem.<br />
→ Undvik automatisk säkerhetskopiering till molntjänster.<br />
→ Synkronisera telefon<strong>en</strong> med din dator utan att vara uppkopplad<br />
på nätet.<br />
→ Stäng av mobil<strong>en</strong> helt och hållet vid känsliga möt<strong>en</strong>. Om d<strong>en</strong><br />
inte går att stänga helt, vilket exempelvis inte går med <strong>en</strong> Iphone:<br />
lämna d<strong>en</strong> hemma.<br />
→ Om du behöver extra säkerhet: skaffa tillfälliga kontantkort<br />
från olika mobiloperatörer, byt ofta och kommunicera numr<strong>en</strong><br />
via krypterad kommunikation på nätet.<br />
→ Lämna d<strong>en</strong> vanliga telefon<strong>en</strong> påslag<strong>en</strong> på ett säkert ställe när<br />
du går ut och använder din säkra telefon.<br />
av dem duger gott i de flesta sammanhang,<br />
m<strong>en</strong> det finns osäkerheter förknippade<br />
med dem alla. Innan de används i känsliga<br />
sammanhang bör du kolla upp deras dagsform.<br />
Kolla både deras egna integritetspolicyr<br />
och tekniska brister, som ofta går att<br />
hitta på diskussionsforum på Internet.<br />
Eftersom dag<strong>en</strong>s smarta telefoner i<br />
princip är små datorer gäller mycket av<br />
kapitel 11: skydda källan: telefon<br />
det som skrivits i andra kapitel också telefonerna.<br />
Se upp om telefon<strong>en</strong>s batteri<br />
plötsligt börjar ladda ur fortare än tidigare<br />
och håll koll på om datatrafik överförs<br />
utan att du själv gör något. Att verklig<strong>en</strong><br />
säkra sin telefon är ett projekt som<br />
kräver tekniskt kunnande och tid. Läs i<br />
XL-materialet på webb<strong>en</strong> om hur du går<br />
till väga.<br />
27
kapitel 12: bristande <strong>källskydd</strong>: lagringsmedia<br />
28<br />
12 Bristande <strong>källskydd</strong>: Lagringsmedia<br />
Hårddisk<strong>en</strong> på <strong>en</strong> vanlig bärbar dator rymmer<br />
med lätthet all e-post, alla dokum<strong>en</strong>t,<br />
manus, utkast, inspelade och utskrivna<br />
intervjuer som <strong>en</strong> journalist producerar<br />
under ett yrkesverksamt liv. För många<br />
är det <strong>en</strong> stor tillgång. Med hjälp av sökverktyg<br />
som Windows search eller Apples<br />
Sherlock går det att hitta det mesta på<br />
d<strong>en</strong> egna hårddisk<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> digitalisering<strong>en</strong>s<br />
baksida är att allt blir extremt lättillgängligt<br />
äv<strong>en</strong> för polisutredare eller d<strong>en</strong><br />
som otillbörligt kommer över hårddisk<strong>en</strong>.<br />
Och det händer ständigt. Bärbara datorer<br />
är stöldbegärliga och med dem försvinner<br />
också hårddisk<strong>en</strong> med allt material.<br />
Att knäcka startlös<strong>en</strong>ordet till de vanligaste<br />
operativsystem<strong>en</strong> är <strong>en</strong> manöver<br />
som tar max <strong>en</strong> timme med program som<br />
finns nedladdningsbara från nätet, färdiga<br />
att använda. Ett tappat USB-minne kan<br />
vara <strong>en</strong> katastrof om d<strong>en</strong> kan läsas av person<strong>en</strong><br />
som hittar d<strong>en</strong>. Att använda någon<br />
form av kryptering av lagringsmedia är ett<br />
<strong>en</strong>kelt och nästintill nödvändigt sätt att<br />
skydda sina filer på datorn eller USB-minnet,<br />
om man inte vill göra dem tillgängliga<br />
för första bästa väskryckare eller nyfik<strong>en</strong><br />
upphittare.
13 Case: Källan "Neo" röjs<br />
När bott<strong>en</strong> gick ur d<strong>en</strong> lettiska lånetunnan<br />
2008 och sv<strong>en</strong>ska storbanker som Swedbank<br />
och Nordea hotades av <strong>en</strong>orma kapitalförluster,<br />
ställde bland annat Sverige<br />
och Internationella valutafond<strong>en</strong> upp med<br />
nödlån. M<strong>en</strong> på hårda villkor. Villkor som<br />
gjorde att d<strong>en</strong> lettiska regering<strong>en</strong> lade ner<br />
sjukhus, sänkte löner för poliser och lärare<br />
med 30 proc<strong>en</strong>t och g<strong>en</strong>erellt skar i de off<strong>en</strong>tliga<br />
utgifterna i <strong>en</strong> aldrig tidigare skådad<br />
omfattning. Lettlands BNP sjönk med<br />
<strong>en</strong> fjärdedel på två år.<br />
En grupp som klarade sig oskadda från<br />
nedskärningarna var dock högt uppsatta<br />
statstjänstemän, något som Ilze Nagla på<br />
lettisk tv kunde avslöja efter att hackar<strong>en</strong><br />
”Neo” försett h<strong>en</strong>ne med 7,5 miljoner inkomstuppgifter<br />
från det lettiska skatteverkets<br />
datorer. Det var uppgifter som i Sverige<br />
hade varit off<strong>en</strong>tliga, m<strong>en</strong> i Lettland ledde<br />
till att säkerhetspolis<strong>en</strong> i maj 2010 gjorde<br />
husrannsakan hos Nagla. Beslag tagna datorer<br />
och USB-minn<strong>en</strong> kunde ganska snabbt<br />
kapitel 13: case: källan "neo" röjs<br />
id<strong>en</strong>tifiera ”Neo” som Ilmars Poikans, medarbetare<br />
vid matematik- och datavet<strong>en</strong>skapliga<br />
fakultet<strong>en</strong> på Lettlands universitet.<br />
Ilze Nagla beklagar djupt att h<strong>en</strong>nes hantering<br />
av uppgifterna från Poikans så <strong>en</strong>kelt<br />
ledde till att han avslöjades och greps.<br />
<strong>–</strong> Varför lärde ing<strong>en</strong> mig att kryptera?<br />
säger hon.<br />
29
kapitel 14: case: <strong>en</strong> kopierad hårddisk<br />
30<br />
14 Case: En kopierad hårddisk<br />
Efter uppgifter i press<strong>en</strong> år 2010 om att<br />
kung Carl XVI Gustaf varit otrog<strong>en</strong>, tilltog<br />
jakt<strong>en</strong> på bilder och uppgifter om kung<strong>en</strong>s<br />
sexuella kontakter. ”Mille” Markovic, före<br />
detta boxare, porrklubbsägare och dömd<br />
för <strong>en</strong> lång rad grova brott, uppgav vår<strong>en</strong><br />
2011 att han hade bilder på kung<strong>en</strong> och<br />
kvinnor i komprometterande situationer.<br />
Sju reportrar, bland annat frilansjournalist<strong>en</strong><br />
Nuri Kino, sades ha sett bilderna.<br />
”Två kvinnor som har lesbisk sex, kung<strong>en</strong><br />
tittar på”, berättade bland annat reportern<br />
Johan Stambro i TV4:s Nyheterna.<br />
Nuri Kino arbetade då med <strong>en</strong> dokum<strong>en</strong>tär<br />
om skandal<strong>en</strong> för SVT:s ”Dokum<strong>en</strong>t<br />
inifrån”. Det projektet fick ett abrupt<br />
slut under sommar<strong>en</strong> 2011, då Nuri<br />
Kino fick klart för sig att information<strong>en</strong><br />
på hans hårddisk hade läckt ut. Stora<br />
delar av innehållet på disk<strong>en</strong> <strong>–</strong> ing<strong>en</strong> vet<br />
hur mycket <strong>–</strong> hade kopierats. Ett stort<br />
material, hundratals bilder och känsliga,<br />
<strong>källskydd</strong>ade uppgifter från Kinos pågå-<br />
<strong>en</strong>de och tidigare reportage hade spritts<br />
till flera personer på USB-minn<strong>en</strong>. Bland<br />
annat överlämnade kung<strong>en</strong>s nära vän Anders<br />
Lettström ett av USB-minn<strong>en</strong>a till<br />
polis<strong>en</strong> och uppgav att han fått det med<br />
post<strong>en</strong> från <strong>en</strong> okänd avsändare. Enligt<br />
Nuri Kino kan kopiering<strong>en</strong> ha skett när<br />
som helst. Han hade bland annat lämnat<br />
datorn i bil<strong>en</strong> och på gymmet. D<strong>en</strong> hade<br />
ing<strong>en</strong> som helst kryptering. Inte heller använde<br />
han kryptering på det Gmail-konto<br />
som han använde.<br />
Förutom uppgifter från Nuri Kinos privatliv,<br />
innehöll datorn också anteckningar<br />
och uppgifter från kontakter med källor<br />
i flera tidigare och kommande reportage.<br />
Bland källorna fanns personer i kriminella<br />
kretsar i Sverige och personer med insyn i<br />
militanta islamistiska nätverk. SVT kontaktade<br />
Säkerhetspolis<strong>en</strong> som inte lyckades<br />
hitta några spår efter vare sig d<strong>en</strong> som utfört<br />
eller beställt kopiering<strong>en</strong> av Kinos dator. Utredning<strong>en</strong><br />
lades ned. Själv säger Nuri Kino:
<strong>–</strong> Från och med nu ska jag bara använda<br />
mig av anteckningsblock.<br />
En annan reporter som också hade kontakt<br />
med Mille Markovic var frilansjournalist<strong>en</strong><br />
Beata Hansson. Hon och författar<strong>en</strong><br />
Deanne Rauscher arbetade under<br />
kapitel 14: case: <strong>en</strong> kopierad hårddisk<br />
Från och med nu ska jag bara<br />
använda mig av anteckningsblock.<br />
höst<strong>en</strong> 2011 med ett porträtt av Markovic<br />
som så småningom landade i bok<strong>en</strong>:<br />
”Mille Markovic. Biografin”. M<strong>en</strong> bok<strong>en</strong>s<br />
mest intrikata del, de påstådda bilderna<br />
på kung<strong>en</strong> med halvnakna kvinnor, kom<br />
ut långt tidigare än författarna tänkt<br />
sig. Någon kapade, okänt hur, Hanssons<br />
Gmail-konto där bild<strong>en</strong> fanns och mejlade<br />
d<strong>en</strong> vidare, varvid d<strong>en</strong> publicerades i<br />
Express<strong>en</strong> ett halvår innan Hansson och<br />
Rauschers bok kom ut.<br />
31
kapitel 15: case: lag<strong>en</strong> skyddar inte digitala källor<br />
32<br />
15 Case: Lag<strong>en</strong> skyddar inte digitala källor<br />
D<strong>en</strong> 19 september 2007 knackade två poliser<br />
på dörr<strong>en</strong> till Kalla fakta-reportern<br />
Trond Sefastssons läg<strong>en</strong>het på Östermalm<br />
i Stockholm. Sefastsson var misstänkt<br />
för mut- och skattebrott och poliserna<br />
skulle, på order av kammaråklagare<br />
Malin Palmgr<strong>en</strong>, säkra bevis g<strong>en</strong>om <strong>en</strong><br />
husrannsakan. Med sig när de gick hade<br />
de förutom Sefastssons bokföring i pärmar,<br />
trots hans protester, också hans<br />
dator med material från mer än tio år av<br />
hans research, m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> hans g<strong>en</strong>omgångar<br />
av andra TV4-reportrars material.<br />
Bland annat fanns där research<strong>en</strong> om livstidsdömde<br />
Yasser Askar, friad av Högsta<br />
domstol<strong>en</strong> efter Sefastssons granskning<br />
av fallet, samt research om fallet med d<strong>en</strong><br />
morddömde rom<strong>en</strong> Veija Borg. Bägge<br />
fall<strong>en</strong> hade fokus på rättsosäkerhet<strong>en</strong> i<br />
polis<strong>en</strong>s arbete, bland annat det som utfördes<br />
på just d<strong>en</strong> avdelning som nu tog<br />
hand om d<strong>en</strong> beslagtagna datorn. Trond<br />
Sefastsson och TV4, som han hade arbe-<br />
tat för i över tio år som reporter och juridisk<br />
konsult, begärde att beslaget skulle<br />
hävas, eftersom datorn innehöll material<br />
som omfattas av <strong>källskydd</strong>et i yttrandefrihetsgrundlag<strong>en</strong>.<br />
Sådant material har<br />
<strong>en</strong>ligt rättegångsbalk<strong>en</strong> särskilt skydd vid<br />
polisingripand<strong>en</strong>, som till exempel husrannsakan.<br />
M<strong>en</strong> både tingsrätt<strong>en</strong> och sedan hovrätt<strong>en</strong><br />
sade nej, och sedan Högsta domstol<strong>en</strong><br />
i två beslut inte fann skäl att meddela prövningstillstånd<br />
vann beslaget laga kraft.<br />
Lagstiftar<strong>en</strong>s avsikt med rättegångsbalk<strong>en</strong>s<br />
speciella regler för beslag av handlingar<br />
hos <strong>en</strong> journalist eller på <strong>en</strong> redaktion<br />
tillkom för att säkra att källans id<strong>en</strong>titet<br />
inte röjs, äv<strong>en</strong> om <strong>en</strong> journalist är misstänkt<br />
för brott. M<strong>en</strong> när lag<strong>en</strong> skrevs var begreppet<br />
”handlingar”, vilket domstolarna tolkade<br />
bokstavligt som papper. För elektroniskt<br />
lagrad information fanns inget skydd,<br />
m<strong>en</strong>ade de. ”Är<strong>en</strong>det inrymmer ... frågor<br />
av stor betydelse inte minst på yttrande
kapitel 15: case: lag<strong>en</strong> skyddar inte digitala källor<br />
sveriges<br />
rikes<br />
lag<br />
frihetsrätt<strong>en</strong>s område.” ansåg Justitiekanslern,<br />
JK, som när han granskade är<strong>en</strong>det i<br />
<strong>en</strong> g<strong>en</strong>omgång av rättsläget fann inte mindre<br />
än sju utredningar av frågan. JK landade<br />
i att <strong>en</strong> lagreglering av äv<strong>en</strong> datalagrad information<br />
borde införas. Justitieminister<br />
Beatrice Ask sade sig också vara bekymrad<br />
över läget, m<strong>en</strong> ännu 2012 har ing<strong>en</strong> ny reglering<br />
kommit till stånd. Datalagrad infor-<br />
mation om <strong>en</strong> källa som finns på redaktion<strong>en</strong>,<br />
i molnet eller hemma hos <strong>en</strong> journalist<br />
har idag inte på långa vägar samma skydd i<br />
lag<strong>en</strong> som information på papper.<br />
Trond Sefastsson hade haft krypteringsprogrammet<br />
PGP, Pretty Good Privacy, installerat<br />
på sin dator i nästan på dag<strong>en</strong> tio<br />
år innan polis<strong>en</strong> knackade på dörr<strong>en</strong>. M<strong>en</strong><br />
han hade aldrig använt det.<br />
33
kapitel 16: skydda källan: lagringsmedia<br />
34<br />
16 Skydda källan: Lagringsmedia<br />
Lösning<strong>en</strong> på säkrare förvaring av data heter<br />
kryptering. Det är <strong>en</strong> funktion som blir<br />
allt vanligare och allt mer standardiserad.<br />
Kryptering kan ske av <strong>en</strong> <strong>en</strong>da fil, <strong>en</strong> mapp,<br />
<strong>en</strong> del av <strong>en</strong> hårddisk (som då dyker upp<br />
som <strong>en</strong> virtuell extra hårddisk på datorn)<br />
eller hela hårddisk<strong>en</strong> <strong>–</strong> så kallad fulldiskkryptering<br />
<strong>–</strong> som säkrar allt inklusive<br />
systemprogramvaran. Kryptering av hela<br />
hårddisk<strong>en</strong>, eller i vart fall hela dokum<strong>en</strong>tmapp<strong>en</strong>,<br />
är <strong>en</strong> bättre idé än att bara skydda<br />
det som i nuläget bedöms vara känsligt. En<br />
fulldisk-kryptering skyddar äv<strong>en</strong> sådant<br />
som i ett s<strong>en</strong>are skede blir känsligt. Ett<br />
USB-minne kan också <strong>en</strong>kelt krypteras och<br />
därmed bli <strong>en</strong> säker förvaringsplats. Teknik<strong>en</strong><br />
är stabil och lätthanterlig äv<strong>en</strong> om det<br />
kan finnas <strong>en</strong> viss inlärningströskel.<br />
Baksidan av kryptering<strong>en</strong> är <strong>en</strong> något<br />
nedsatt hastighet i dataöverföring<strong>en</strong>. Det<br />
kan vara besvärligt när stora filer, till exempel<br />
videomaterial, ska krypteras. M<strong>en</strong> för<br />
de flesta ändamål är prestandaförlust<strong>en</strong><br />
knappt märkbar. Kryptering<strong>en</strong> gör också<br />
all form av dataåterställning omöjlig, eftersom<br />
ett förlorat lös<strong>en</strong>ord till <strong>en</strong> stark<br />
kryptering innebär <strong>en</strong> förlorad hårddisk.<br />
Äv<strong>en</strong> om man har lös<strong>en</strong>ordet kan trasiga<br />
hårddiskar bli mycket svårare, eller omöjliga,<br />
att restaurera om de är krypterade.<br />
Backup och rutiner för säkerhetskopiering<br />
blir alltså ännu viktigare.<br />
Kryptering<strong>en</strong> av data görs med mycket<br />
starka krypteringsalgoritmer, så starka att<br />
det, såvitt det är känt, inte går att knäcka<br />
de vanligaste algoritmerna utan mycket<br />
omfattande resurser. I praktik<strong>en</strong> krävs<br />
IT-resurser som bara finns tillgängliga för<br />
statliga institutioner som Försvarets Radioanstalt,<br />
FRA, eller dess amerikanska<br />
motsvarighet NSA.<br />
Istället sker de flesta försök att knäcka<br />
krypterade diskar g<strong>en</strong>om att på olika sätt<br />
skaffa sig tillgång till hela eller delar av lös<strong>en</strong>ordet.<br />
Till exempel försöker man placera<br />
program i datorn som känner av tang
Lär dig använda kryptering<br />
Kommersiella programvaror som PGP, Pretty Good Privacy, har erbjudit kryptering<br />
av hela eller delar av hårddisk<strong>en</strong> i många år. Program med öpp<strong>en</strong> källkod, som<br />
GnuPG och TrueCrypt, erbjuder samma funktion och starka kryptering som PGP<br />
för både Windows, Mac och Linux. I Windows 7 Ultimate är funktion<strong>en</strong> Bitlocker<br />
standard. D<strong>en</strong> krypterar liksom PGP eller TrueCrypt hela disk<strong>en</strong> och kräver lös<strong>en</strong>ord<br />
redan vid första inloggning<strong>en</strong>. Utöver det har Mac OS X <strong>en</strong> inbyggd funktion<br />
för skivavbildning med vars hjälp du kan skapa <strong>en</strong> fil som fungerar som <strong>en</strong><br />
extra hårddisk. Där kan du lägga känslig information som sedan är krypterad från<br />
åtkomst med lös<strong>en</strong>ord som måste anges för att ”hårddisk<strong>en</strong>” ska monteras. Det<br />
fungerar på ett liknande sätt med förut nämnda Bitlocker. Läs mer om hur du använder<br />
kryptering i praktik<strong>en</strong> på: www.iis.se/internet-for-alla/guider. Vi har döpt<br />
extramaterialet till ”<strong>Digitalt</strong> Källskydd XL”.<br />
<strong>en</strong>tbordstryckningar, så kallade trojanska<br />
hästar och tang<strong>en</strong>tbordsloggare, eller så<br />
söker man ig<strong>en</strong>om öppna delar av disk<strong>en</strong><br />
efter lös<strong>en</strong>ord. Därför är det av stor vikt<br />
att ha uppdaterat virusskydd, undvika att<br />
öppna e-postbilagor från okända avsändare<br />
och inte installera okänd programvara.<br />
Skadlig kod är dock svår att skydda sig från.<br />
Äv<strong>en</strong> ett Word-dokum<strong>en</strong>t från <strong>en</strong> känd avsändare<br />
kan innehålla skadlig kod som har<br />
placerats där av någon annan. D<strong>en</strong> säkra<br />
lösning<strong>en</strong> är att lagra känslig information<br />
utan åtkomst från nätet, på datorer, USBminn<strong>en</strong><br />
eller hårddiskar som inte används<br />
till något annat än det aktuella projektet <strong>–</strong><br />
och som aldrig ansluts till nätet.<br />
En grundläggande del av trovärdiga<br />
krypteringsprodukter är att deras uppbyggnad,<br />
själva programm<strong>en</strong>s källkod, görs<br />
tillgänglig för allmänhet<strong>en</strong>, så att d<strong>en</strong> kan<br />
undersökas och säkerhetshål, eller så kalllade<br />
bakdörrar, kan upptäckas. Bakdörrar är<br />
medvetet inbyggda ingångar i ett krypterat<br />
system, avsedda att lura användar<strong>en</strong> att systemet<br />
är säkert när det eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong> är öppet<br />
för d<strong>en</strong> som känner till var bakdörr<strong>en</strong> finns.<br />
Kommersiella företag vill oftast inte publicera<br />
källkod<strong>en</strong> till sina program eftersom<br />
detta underlättar för andra programmerare<br />
att kopiera programm<strong>en</strong>. De har dessutom<br />
ofta färdiga över<strong>en</strong>skommelser med lagvårdande<br />
myndigheter om att information från<br />
användarna, inklusive krypteringsnycklar,<br />
ska kunna överlämnas till polis och domstol<br />
samt om hur detta ska gå till. M<strong>en</strong> vissa<br />
företag, som PGP, har off<strong>en</strong>tliggjort d<strong>en</strong> del<br />
av källkod<strong>en</strong> som hanterar kryptering<strong>en</strong> i<br />
programmet för att d<strong>en</strong>na ska kunna kontrolleras.<br />
Program som Truecrypt, med helt<br />
öpp<strong>en</strong> källkod, har här stora fördelar.<br />
35
kapitel 17: skydda källan: radera säkert<br />
36<br />
17 Skydda källan: Radera säkert<br />
Känsliga uppgifter måste gå att radera när<br />
datorn kasseras, ett projekt är över eller<br />
gränser mellan länder ska passeras. Då<br />
måste speciella verktyg till. För information<strong>en</strong><br />
på <strong>en</strong> hårddisk av traditionell<br />
typ, med snurrande skivor där data lagras<br />
som magnetiska spår, är på intet sätt<br />
”raderad” för att man slänger filer i papperskorg<strong>en</strong><br />
eller <strong>en</strong>s efter <strong>en</strong> omformatering.<br />
För USB-minn<strong>en</strong> och andra minn<strong>en</strong><br />
är situation<strong>en</strong> än värre. Minn<strong>en</strong>a<br />
har ofta större kapacitet än vad de visar<br />
för användar<strong>en</strong> och information lagras<br />
utan att man vet om det i områd<strong>en</strong> som<br />
inte kan raderas. Där är heldiskkryptering<br />
från start eller fysisk förstörelse<br />
ibland de <strong>en</strong>da säkra lösningarna för att<br />
göra innehållet fullständigt oläsbart. På<br />
traditionella hårddiskar måste d<strong>en</strong> exakta<br />
plats<strong>en</strong> på disk<strong>en</strong> där känsliga data<br />
sparades skrivas över minst <strong>en</strong> och helst<br />
flera gånger med slumpvis g<strong>en</strong>ererat<br />
data. För det behövs ett program som på<br />
ett säkert sätt skriver över data på exakt<br />
rätt plats. Gratisprogrammet Ccleaner<br />
och PGP Desktop har <strong>en</strong> sådan funktion,<br />
liksom program med öpp<strong>en</strong> källkod som<br />
Dban och Nwipe.<br />
SSD-”hårddiskar” (lagringsmedia baserade<br />
på minneskretsar och inte på<br />
snurrande skivor), SD-minneskort, minneskort<br />
i telefoner och USB-minn<strong>en</strong><br />
är betydligt svårare att radera säkert. I<br />
dessa tilldelas minnesplatserna slumpvis<br />
och inte <strong>en</strong>ligt ett förutsägbart<br />
mönster. Det är därför mycket svårt att<br />
veta var man ska skriva slumpmässiga<br />
data för att kunna vara säker på att man<br />
skrivit över det som ska raderas. Detta<br />
utgör ett formidabelt problem eftersom<br />
dessa databärare ofta används för att<br />
flytta känslig information. En intervju<br />
inspelad på ett telefonminne, <strong>en</strong> känslig<br />
fil lagd på ett USB-minne, eller <strong>en</strong> bild<br />
sparad på ett SD-minneskort kan vara<br />
något som det finns stort behov av att
adera säkert. Lösning<strong>en</strong> är att radera<br />
information på normalt sätt, slänga det i<br />
papperskorg<strong>en</strong>, och på så sätt frigöra utrymmet<br />
för användning. Sedan använder<br />
man program som skriver över allt<br />
tillgängligt utrymme med slumpdata.<br />
För Androd-telefoner finns programmet<br />
Shredroid och för media som ansluts till<br />
<strong>en</strong> dator kan PGP desktop, Dban eller<br />
Nwipe användas. På Iphone gör användar<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> återställning (reset) av hela<br />
telefon<strong>en</strong> som r<strong>en</strong>sar allt innehåll och<br />
skriver över lagringsminnet som då är<br />
som ”nytt”. Problemet med all sådan<br />
överskrivning av tillgängligt minne <strong>–</strong> så<br />
kallad shredding <strong>–</strong> är att det tar tid. Ju<br />
högre säkerhet, desto längre tid tar det,<br />
ofta flera timmar.<br />
Att radera information som lagts<br />
upp på nätet <strong>–</strong> till exempel på Dropbox,<br />
Gmail, intranät eller <strong>en</strong> blogg <strong>–</strong> är<br />
nästintill omöjligt. All data lämnar spår<br />
på de media där de lagras och dessutom<br />
kopieras data på servrar i lokala nät och<br />
på Internet kontinuerligt av olika automatiska<br />
program och backup-processer.<br />
När gruppering<strong>en</strong> kring Wikileaks distribuerade<br />
materialet i ”Cablegate” mellan<br />
sig, använde man sig av <strong>en</strong> krypterad fil<br />
som lades öppet på Internet. Fil<strong>en</strong> innehöll<br />
det samlade materialet från de över<br />
kapitel 17: skydda källan: radera säkert<br />
250 000 diplomatiska telegram som Wikileaks<br />
kommit över, m<strong>en</strong> fil<strong>en</strong> utgjorde<br />
inget hot förrän lös<strong>en</strong>ordet till krypteringsnyckeln<br />
plötsligt publicerades i <strong>en</strong><br />
bok. I det läget spelade det ing<strong>en</strong> roll att<br />
fil<strong>en</strong> plockades bort. Det fanns redan kopior<br />
på många håll och med lös<strong>en</strong>ordet<br />
kunde fil<strong>en</strong> öppnas och telegramm<strong>en</strong><br />
spridas med vind<strong>en</strong>.<br />
Med andra ord ska data som lämnar<br />
datorn som e-post, <strong>en</strong> fil på Dropbox eller<br />
liknande, kunna anses vara delad med<br />
rest<strong>en</strong> av värld<strong>en</strong> <strong>–</strong> som om text<strong>en</strong> låg på<br />
<strong>en</strong> webbsida. Företag som Google erbjuder<br />
gratis e-post med devis<strong>en</strong> ”släng inget,<br />
spara och sök istället”. De förbehåller sig<br />
också rätt<strong>en</strong> att spara användarnas data<br />
och gör sedan själva <strong>en</strong> god affär av att<br />
söka i användarnas e-post efter mönster<br />
som de säljer till exempelvis annonsörer.<br />
M<strong>en</strong> de är också tydliga med att de lämnar<br />
ut uppgifter om lagvårdande myndigheter<br />
så kräver. Data som lämnats över till sådana<br />
tjänster har man således inte längre<br />
kontroll över. För att någon ska komma<br />
över data på d<strong>en</strong> egna datorn, krävs att de<br />
får fysisk tillgång till disk<strong>en</strong> eller att datorn<br />
kapas över sin nätanslutning. Det är<br />
betydligt krångligare och därmed är d<strong>en</strong><br />
egna datorn ett mycket säkrare ställe att<br />
förvara sin information på.<br />
37
kapitel 17: skydda källan: radera säkert<br />
Tips!<br />
Backup och säker lagring<br />
Det gamla niduttrycket om ”kontoret på fickan” är idag <strong>en</strong> realitet,<br />
särskilt för frilansande mediearbetare. Många använder sig av<br />
backup-lösningar av olika slag och det är utmärkt eftersom annars<br />
kan <strong>en</strong> förlorad dator eller mobil leda till förlorad arbetsinkomst<br />
och stor frustration. D<strong>en</strong> som sköter sin eg<strong>en</strong> bokföring är dessutom<br />
<strong>en</strong>ligt lag tvung<strong>en</strong> att spara räk<strong>en</strong>skaperna i upp till tio år<br />
äv<strong>en</strong> om dessa sköts elektroniskt. Det gäller dock att skilja på vad<br />
du säkerhetskopierar och var du förvarar din information. Dina<br />
semesterbilder och liknande kan du gott lagra på <strong>en</strong> extern hårddisk<br />
i hemmet. M<strong>en</strong> när det gäller arkiverat redaktionellt material<br />
bör du vara betydligt listigare än så. Kryptera innehållet som du<br />
säkerhetskopierar och förvara sedan lagringsmediet på ett säkert<br />
ställe, gärna brandsäkert, eller i alla fall inte där det går att hitta på<br />
<strong>en</strong> minut. Du kommer att tacka dig själv d<strong>en</strong> dag<strong>en</strong> då olyckan är<br />
framme och du blir av med <strong>en</strong> arbetsapparat eller d<strong>en</strong> går sönder.<br />
38
18 Bristande <strong>källskydd</strong>:<br />
Uppkoppling<br />
Spår, avlyssning, intrång <strong>–</strong> nätet är <strong>en</strong><br />
relativt osäker kommunikationskanal<br />
för d<strong>en</strong> som inte aktivt skyddar sina källor.<br />
Själva datorn kan också stå mer eller<br />
mindre vidöpp<strong>en</strong> för d<strong>en</strong> som försöker ta<br />
sig in i d<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> som äger <strong>en</strong> webbplats<br />
loggar normalt besökarna, eller i alla fall<br />
deras datorers IP-adresser. Att <strong>en</strong> journalist<br />
från ett stort medieföretag varit på<br />
besök syns då tydligt. M<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> d<strong>en</strong> som<br />
döljer sitt IP-nummer kan id<strong>en</strong>tifieras.<br />
Det finns <strong>en</strong> rad uppgifter som går att<br />
vaska fram om dig när du surfar <strong>–</strong> vilka<br />
webbplatser du besökt innan, vilk<strong>en</strong> version<br />
av webbläsar<strong>en</strong> du använder och<br />
många fler detaljer. Summan av dessa detaljer<br />
ger <strong>en</strong> unik profil som, om någon<br />
ger sig sjutton på det, kan spåras tillbaka<br />
till dig.<br />
Nästan alla webbplatser idag placerar<br />
kakor, små filer med information, på<br />
din dator. De används exempelvis för<br />
att lagra olika inställningar du gjort,<br />
kapitel 18: bristande <strong>källskydd</strong>: uppkoppling<br />
m<strong>en</strong> kan också utnyttjas för djupgå<strong>en</strong>de<br />
analyser av ditt bete<strong>en</strong>de på nätet.<br />
Via webbplatser eller g<strong>en</strong>om bilagor i<br />
e-postmeddeland<strong>en</strong> eller chattar kan<br />
skadliga småprogram <strong>–</strong> virus, maskar<br />
och trojaner <strong>–</strong> ta sig in i din dator. De<br />
flesta är inte inriktade på att sabotera<br />
för journalister, utan sprids på Internet<br />
till allmänt förtret. M<strong>en</strong> de kan mycket<br />
väl plocka dokum<strong>en</strong>t ur din dator och<br />
mejla iväg dem vart som helst. Bero<strong>en</strong>de<br />
på hur du kopplar upp dig mot Internet<br />
finns det olika möjligheter för <strong>en</strong> utomstå<strong>en</strong>de<br />
att ta del av trafik<strong>en</strong> <strong>–</strong> vilka<br />
webbplatser du besöker, innehållet i<br />
e-post eller de lös<strong>en</strong>ord som skickas.<br />
Hackare kan fånga upp datatrafik<strong>en</strong><br />
på väg<strong>en</strong> mellan din dator och d<strong>en</strong> nätplats<br />
du tänkt besöka. Mest osäkra är<br />
trådlösa nätverk. Äv<strong>en</strong> nätverket med<br />
d<strong>en</strong> starkaste kryptering<strong>en</strong>, WPA2, kan<br />
under normala omständigheter hackas<br />
med program som finns allmänt tillgängliga<br />
på nätet.<br />
Okrypterad trafik på ett off<strong>en</strong>tligt<br />
trådlöst nätverk <strong>–</strong> exempelvis på ett<br />
Internetcafé eller i <strong>en</strong> hotellobby <strong>–</strong> är<br />
att betrakta som ett högljutt samtal på<br />
samma ställe. Det kan snappas upp hur<br />
lätt som helst, och du vet inte vem som<br />
lyssnar.<br />
39
kapitel 19: bristande <strong>källskydd</strong>: positionering<br />
40<br />
19 Bristande <strong>källskydd</strong>: Positionering<br />
Idag kopplas geografisk information allt<br />
oftare till det vi gör privat och på arbetet.<br />
Därmed skapas också allt fler möjligheter<br />
att avslöja såväl källan som journalist<strong>en</strong>.<br />
På många arbetsplatser finns mängder av<br />
system som ska skydda företagshemligheter,<br />
hålla koll på företagets medarbetare<br />
eller som används i servicesyfte. Alla<br />
dessa kan naturligtvis också utnyttjas när<br />
ett företag jagar interna källor. Övervakningskameror,<br />
passerkort och olika inloggningssystem<br />
är några av dem. Många<br />
transportföretag och äv<strong>en</strong> taxibilar har<br />
GPS-spårning på sina fordon.<br />
Det tyska flygbolaget Lufthansa lyckades<br />
för ett par år sedan avslöja <strong>en</strong> läcka<br />
i företagstopp<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om att gå ig<strong>en</strong>om<br />
sina bonusprogram. Där kunde de se när<br />
tyska Financial Times-journalist<strong>en</strong> Tasso<br />
Enzweiler och källan befunnit sig på samma<br />
flygplats samtidigt.<br />
D<strong>en</strong> kanske effektivaste apparat<strong>en</strong> för<br />
att spåra människor är mobiltelefon<strong>en</strong>.<br />
Geografisk information samlas numera in<br />
av teleoperatörerna <strong>en</strong>ligt datalagringsdirektivet.<br />
De flesta smarta telefoner har <strong>en</strong><br />
inbyggd GPS. G<strong>en</strong>om att också utnyttja<br />
signaler från mobilmaster och trådlösa<br />
nätverk i närhet<strong>en</strong> vet mobil<strong>en</strong> var du befinner<br />
dig på ett tiotal meter när. Det kan<br />
ju ibland vara <strong>en</strong> fördel att andra vet var du<br />
är, om du som journalist exempelvis stämt<br />
träff med någon från d<strong>en</strong> undre värld<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> du kanske inte alltid vill dela med dig<br />
av din position. En lång rad appar <strong>–</strong> exempelvis<br />
Facebook-app<strong>en</strong> <strong>–</strong> vill ha tillgång<br />
till d<strong>en</strong> här information<strong>en</strong>. Geodata kan<br />
också kopplas till bilder och videoklipp.<br />
Väldigt ofta samlas information<strong>en</strong> in<br />
helt utan att användar<strong>en</strong> vet om det. D<strong>en</strong><br />
kan sparas på själva telefon<strong>en</strong> eller passera<br />
via det företag som räknar ut position<strong>en</strong>.<br />
En av de stora spelarna på det här området<br />
är ett amerikanskt företag som heter Skyhook<br />
Wireless. De har koll på 100 miljoner<br />
apparater över hela värld<strong>en</strong> och arbetar
<strong>en</strong>ligt devis<strong>en</strong> ”Where you are, is who you<br />
are”. Såväl forskare som hackare har vid<br />
flera tillfäll<strong>en</strong> visat att teknik<strong>en</strong> inte är så<br />
säker som leverantörerna påstår.<br />
Ytterligare spårningsteknik att vara<br />
uppmärksam på är så kallade radiotaggar,<br />
eller RFID-teknik. Ett annat samlingsnamn<br />
är närfältskommunikationsteknik.<br />
Det är tunna kretsar som används exempelvis<br />
i busskort, passerkort och för att<br />
märka varor. Fraktbolag använder teknik<strong>en</strong><br />
för att spåra försändelser. G<strong>en</strong>om att<br />
läsa av var <strong>en</strong> viss RFID-tagg passerar kan<br />
man följa tagg<strong>en</strong> <strong>–</strong> och därmed <strong>en</strong> persons<br />
bete<strong>en</strong>de. För ett par år sedan kunde <strong>en</strong><br />
KTH-forskare göra ett sociogram över alla<br />
som var på <strong>en</strong> konfer<strong>en</strong>s g<strong>en</strong>om att använda<br />
information<strong>en</strong> från RFID-taggarna<br />
som satt i deltagarnas namnbrickor.<br />
kapitel 19: bristande <strong>källskydd</strong>: positionering<br />
De har koll på 100 miljoner apparater över hela värld<strong>en</strong> och<br />
arbetar <strong>en</strong>ligt devis<strong>en</strong> ”Where you are, is who you are”.<br />
41
kapitel 20: case: presid<strong>en</strong>tvalet i vitryssland<br />
42<br />
20 Case:<br />
Presid<strong>en</strong>tvalet<br />
i Vitryssland<br />
D<strong>en</strong> 20 december 2010 demonstrerade<br />
tus<strong>en</strong>tals människor på Självständighetstorget<br />
i huvudstad<strong>en</strong> Minsk i Vitryssland.<br />
De var där för att protestera mot att d<strong>en</strong><br />
vitryska presid<strong>en</strong>t<strong>en</strong> Alexander Lukasj<strong>en</strong>ko,<br />
g<strong>en</strong>om valfusk, hade segrat i presid<strong>en</strong>tvalet<br />
dag<strong>en</strong> innan. Demonstrationerna urartade<br />
i kravaller när polis<strong>en</strong> gick till attack,<br />
flera personer misshandlades och över tvåhundra<br />
aktivister greps direkt på plats.<br />
Dag<strong>en</strong> efter blev många av demonstranterna<br />
som inte hade gripits uppringda av<br />
d<strong>en</strong> vitryska säkerhetstjänst<strong>en</strong> KGB och<br />
kallade till förhör. Polis<strong>en</strong> hade nämlig<strong>en</strong><br />
kunnat se att deras mobiltelefoner varit<br />
på torget g<strong>en</strong>om att mobiltelefonoperatörerna<br />
hade lämnat ut uppgifter om positionering.<br />
Mobiltelefonerna hade spårats<br />
och registrerats av de närliggande mobiltelefonmasterna.<br />
Polis<strong>en</strong> hade fått uppgifter<br />
om vilka som befunnit sig inom <strong>en</strong><br />
radie av <strong>en</strong> kilometer från torget och tagit<br />
det som bevis för att personerna hade varit<br />
på plats för att demonstrera. Detta är inte<br />
tekniskt komplicerat, m<strong>en</strong> såklart etiskt<br />
problematiskt. Det är mycket lätt idag att<br />
spåra och bestämma <strong>en</strong> mobiltelefons position.<br />
G<strong>en</strong>om att mäta signalstyrkan till<br />
mobilmaster kan man med god precision<br />
avgöra var <strong>en</strong> mobiltelefon befinner sig.<br />
Särskilt i <strong>en</strong> stad, där basstationerna ligger<br />
nära varandra.<br />
Journalister i Vitryssland plockar därför<br />
numera ut batterierna ur sina mobiltelefoner<br />
när de går på möt<strong>en</strong> där de diskuterar<br />
känsliga saker. Andrej Bastunets är<br />
ordförande i Vitrysslands obero<strong>en</strong>de journalistförbund.<br />
Han berättar för Dag<strong>en</strong>s<br />
Nyheter i april 2012 att de inte längre litar<br />
på att de inte skulle vara avlyssnade eller<br />
kontrollerade.<br />
<strong>–</strong> Vi pratar aldrig om viktiga saker i mobiltelefonerna,<br />
vi nämner inte möt<strong>en</strong> eller<br />
adresser där vi ska träffas i sådana samtal.<br />
Det samma gäller mejl, säger Andrej Bastunets<br />
till DN.se<br />
Ett av de inblandade mobiltelefonföretag<strong>en</strong><br />
är Life som samarbetar med sv<strong>en</strong>ska<br />
TeliaSonera, m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> andra sv<strong>en</strong>ska företag<br />
har intress<strong>en</strong> i bevakning<strong>en</strong> av vitryska<br />
medborgare och journalister. Bland annat<br />
har Ericsson sålt övervakningsutrustning<br />
till det helstatliga företaget Beltelecom<br />
som kontrollerar all datatrafik i landet.
21 Bristande <strong>källskydd</strong>:<br />
Molntjänster<br />
Webbmejl och möjlighet<strong>en</strong> att spara dokum<strong>en</strong>t<br />
i Internetbaserade lagringstjänster<br />
som Dropbox är exempel på<br />
f<strong>en</strong>om<strong>en</strong>et molntjänster. Användning<strong>en</strong><br />
av dessa växer blixtsnabbt. Stora företag<br />
som Google och Microsoft har ordbehandlare<br />
och kalkylprogram i molnet<br />
och än fler erbjuder lagringsplats, säkerhetskopiering,<br />
kal<strong>en</strong>drar, fotoalbum och<br />
adressböcker. Förutom att molntjänsterna<br />
ger bekvämlighet, anses de också<br />
vara billiga i drift. M<strong>en</strong> att flytta redaktion<strong>en</strong>s<br />
viktigaste arbetsverktyg till <strong>en</strong><br />
obestämd plats på Internet kan kosta<br />
mer än det smakar.<br />
En redaktionell satsning på molntjänster<br />
i sin vidaste bemärkelse innebär<br />
att själva kärnan i journalistik<strong>en</strong> lämnas<br />
över till <strong>en</strong> extern leverantör. Allt från<br />
research<strong>en</strong>s rådata, via manus under arbete,<br />
till synkroniserade uppgifter från<br />
mobiltelefon<strong>en</strong> <strong>–</strong> inklusive telefonloggar<br />
och geodata om var ägar<strong>en</strong> har varit <strong>–</strong> ska<br />
kapitel 21: bristande <strong>källskydd</strong>: molntjänster<br />
lagras och hanteras av företag som redaktion<strong>en</strong><br />
naturligtvis inte har kontroll<br />
över och där ansvarsfrågor som bäst kan<br />
betraktas som svårtolkade. Visserlig<strong>en</strong> är<br />
de flesta stora aktörer på molnmarknad<strong>en</strong><br />
väl medvetna om att det behövs <strong>en</strong><br />
hög säkerhetsnivå. Inte bara medieföretag<br />
har ju anledning att skydda affärskritisk<br />
företagsinformation. M<strong>en</strong> <strong>en</strong> medvet<strong>en</strong>het<br />
i teorin behöver inte betyda att<br />
säkerhet<strong>en</strong> fungerar i praktik<strong>en</strong>. Du vet<br />
inte hur säkra molnföretagets säkerhetsrutiner<br />
är, du vet inte vilka människor<br />
som jobbar där <strong>–</strong> och du vet inte <strong>en</strong>s under<br />
vilket lands lagar som information<strong>en</strong><br />
kan begäras ut.<br />
Just för redaktioner är det sista ett<br />
extra stort problem <strong>–</strong> d<strong>en</strong> grundlagsstadgade<br />
plikt som redaktioner har att<br />
skydda källors id<strong>en</strong>titet och som hindrar<br />
myndigheter från att efterforska dem betyder<br />
ing<strong>en</strong>ting utanför Sveriges gränser.<br />
Molntjänst<strong>en</strong> kan i princip ha servrar var<br />
som helst <strong>–</strong> i Finland lika väl som i USA.<br />
Och äv<strong>en</strong> om dessa fysiskt befinner sig i<br />
Luleå, kan <strong>en</strong> amerikansk domstol ändå<br />
hävda att information ska lämnas ut ifall<br />
det är ett amerikanskt företag som driver<br />
tjänst<strong>en</strong>. I användarvillkor<strong>en</strong> för de<br />
flesta tjänster framgår tydligt att data<br />
lämnas ut på begäran av domstol.<br />
43
kapitel 22: case: reportern blev av med allt<br />
44<br />
22 Case: Reportern<br />
blev av med allt<br />
En fredagseftermiddag i början av augusti<br />
2012 stod plötsligt d<strong>en</strong> amerikanska teknikjournalist<strong>en</strong><br />
Mat Honan utan tillgång<br />
till vare sig Iphone, Ipad eller dator. Allt<br />
innehåll var raderat och han kom inte åt sitt<br />
Apple-konto. Hans Gmail-konto var avslutat<br />
och hans Twitter-id<strong>en</strong>titet kapad. Allt<br />
g<strong>en</strong>om att <strong>en</strong> hackare kommit åt Honans<br />
inloggning på Apples molntjänst Icloud.<br />
”Jag hade faktiskt tur”, skriver Mat Honan<br />
i tidskrift<strong>en</strong> Wired. ”Hackarna ville bara g<strong>en</strong>era<br />
mig, ha lite kul på min bekostnad och<br />
reta upp dem som följer mig på Twitter”.<br />
D<strong>en</strong> som gjorde attack<strong>en</strong> kunde lika gärna<br />
ha tagit hans telefonbok, som innehåller<br />
kontaktuppgifter till ett antal inflytelserika<br />
människor i teknikvärld<strong>en</strong>, eller gått ig<strong>en</strong>om<br />
åtta års sparad e-post på hans Gmail.<br />
Hackar<strong>en</strong> hade gått systematiskt till väga.<br />
Först lyckades han få Internetbokhandeln<br />
Amazon att lämna ut de fyra sista siffrorna i<br />
Honans kreditkortsnummer. S<strong>en</strong> ringde han<br />
till Apple och påstod att han glömt sina in-<br />
loggningsuppgifter. G<strong>en</strong>om att uppge e-postadress,<br />
hemadress och de fyra sista siffrorna<br />
från kreditkortet ansåg Apples support att han<br />
hade lämnat tillräcklig mycket personlig information<br />
för att de skulle tro på att hackar<strong>en</strong><br />
var Mat Honan. Bedragar<strong>en</strong> fick tillgång till<br />
Honans konto. G<strong>en</strong>om kontot kunde hackar<strong>en</strong><br />
använda fjärrstyrningsfunktion<strong>en</strong> i Icloud<br />
och i tur och ordning radera all information<br />
från Honans telefon, Ipad och dator. Eftersom<br />
Honan hade kopplat återställning<strong>en</strong> av<br />
sina Google-, Gmail- och Twitter-konton till<br />
e-postadress<strong>en</strong> hos Apple kunde hackar<strong>en</strong> utnyttja<br />
det, få nya lös<strong>en</strong>ord och sedan göra vad<br />
han ville äv<strong>en</strong> med dessa konton.<br />
Honan trodde först att någon lyckats<br />
lista ut hans lös<strong>en</strong>ord. Apples support berättade<br />
ing<strong>en</strong>ting om att de hade lämnat ut<br />
hans kontoinformation bara <strong>en</strong> halvtimme<br />
innan Honan själv ringde. Det var först efter<br />
att hackar<strong>en</strong> kontaktat Honan och berättat<br />
hur han hade gjort som Honan äv<strong>en</strong><br />
fick <strong>en</strong> bekräftelse från Apple. Hackar<strong>en</strong> lär<br />
ha sagt till Honan att han gjorde det för att<br />
uppmärksamma folk på säkerhetsproblem<br />
och förmå företag<strong>en</strong> att åtgärda dem.<br />
Hacket mot Mat Honan visar att molntjänster<br />
kan vara känsliga för intrång. I det<br />
här fallet räckte det med information som<br />
ett pizzabud har tillgång till för att komma<br />
åt <strong>en</strong> rad känsliga uppgifter.
23 Skydda källan: Minimera riskerna<br />
Kryptering, anonyma e-postkonton och<br />
kontantkort till mobil<strong>en</strong> <strong>–</strong> det finns massor<br />
av trick för journalister att ta till för<br />
att skydda sina källor. M<strong>en</strong> det viktigaste<br />
är eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong> inte de smarta lösningarna i<br />
sig eller att du har något speciellt program<br />
på din dator, utan att du har tänkt ig<strong>en</strong>om<br />
vad du håller på med. Hundraproc<strong>en</strong>tig<br />
säkerhet går inte att uppnå, utan det gäller<br />
att vara medvet<strong>en</strong> om vilka risker man<br />
löper <strong>–</strong> och minimera de risker som leder<br />
till oacceptabla konsekv<strong>en</strong>ser. Först och<br />
främst måste du se till att ha <strong>en</strong> allmänt<br />
god säkerhetsnivå.<br />
→ Ha starka lös<strong>en</strong>ord. Aldrig samma på<br />
olika ställ<strong>en</strong> och i olika apparater.<br />
→ Brandvägg och antivirusprogram är<br />
självklarheter.<br />
→ Klicka aldrig på länkar som du inte vet<br />
vart de går och bilagor som du inte vet<br />
något om.<br />
→ Om det finns känsligt material på <strong>en</strong><br />
kapitel 23: skydda källan: minimera riskerna<br />
dator eller mobiltelefon som du bär<br />
med dig, ska d<strong>en</strong> vara krypterad. Vill du<br />
inte kryptera, ska information<strong>en</strong> inte<br />
heller kånkas omkring, utan vara inlåst<br />
någonstans.<br />
→ Lämna aldrig <strong>en</strong> dator eller telefon utan<br />
uppsikt. Det tar ing<strong>en</strong> tid alls att stjäla<br />
d<strong>en</strong>, och högst 30 sekunder att installera<br />
ett program som anger din aktuella<br />
position eller avlyssnar dina samtal.<br />
→ Läs noga ig<strong>en</strong>om villkor<strong>en</strong> och titta ig<strong>en</strong>om<br />
alla inställningar på datorprogram<br />
och appar som du laddar hem till mobil<strong>en</strong>.<br />
Fundera på hur mycket du kan<br />
och bör dela med dig av när det gäller<br />
geodata, telefonbok och kal<strong>en</strong>der <strong>–</strong> och<br />
vem som ska ha möjlighet att ta del av<br />
uppgifterna. Utgå ifrån att information<strong>en</strong><br />
kan sparas för evigt hos leverantör<strong>en</strong><br />
ifall inget annat anges.<br />
→ Ladda hem och installera nya versioner<br />
av program när det kommer säkerhetsuppdateringar.<br />
45
kapitel 23: skydda källan: minimera riskerna<br />
När du väljer dina datorprogram och mobilappar<br />
kan det vara <strong>en</strong> fördel om det är<br />
öpp<strong>en</strong> källkod, alltså att programkod<strong>en</strong><br />
finns tillgänglig för alla att granska. Äv<strong>en</strong><br />
om du inte själv kan avgöra hur säker d<strong>en</strong><br />
är, kan obero<strong>en</strong>de experter gå ig<strong>en</strong>om d<strong>en</strong><br />
och hitta säkerhetsluckor samt publicera<br />
dem på nätet. G<strong>en</strong>erellt kan du utgå ifrån<br />
att ju längre ett program har funnits, desto<br />
fler säkerhetsbrister är hittade och åtgärdade.<br />
Om du inte satsar på öpp<strong>en</strong> källkod<br />
är oftast de stora, etablerade företag<strong>en</strong>s<br />
produkter säkrare än ”hemmabygg<strong>en</strong>”.<br />
I grund<strong>en</strong> följer <strong>en</strong> riskbedömning<br />
<strong>en</strong>kla resonemang: om du står i begrepp<br />
att avslöja missförhålland<strong>en</strong> på ett privat<br />
företag är det sannolikt att källans chef<br />
kommer att kolla företagets mejl- och telefonlistor<br />
för att hitta källorna. Företaget<br />
har rätt att göra det och källan kan få spark<strong>en</strong><br />
om d<strong>en</strong> avslöjas. Alla kontakter via arbetsgivar<strong>en</strong>s<br />
telefon- och IT-system bör<br />
alltså undvikas. En kontakt via exempelivs<br />
Googles e-posttjänst Gmail fungerar däremot<br />
trolig<strong>en</strong> ganska bra. M<strong>en</strong> så fort man<br />
hanterar något som berör <strong>en</strong> amerikansk<br />
part, som kan få ut Google-information i<br />
<strong>en</strong> rättsprocess, bör Gmail undvikas.<br />
Poäng<strong>en</strong> är att hitta <strong>en</strong> lämplig säkerhetsnivå<br />
i det projekt du håller på med,<br />
utan att slå över i paranoia, vilket sanno-<br />
46<br />
likt kommer att hindra dig från att utföra<br />
ditt jobb på ett bra sätt. Kanske är lösning<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kel: lägg alla projektdata på ett USBminne.<br />
Idag finns minn<strong>en</strong> med färdiga,<br />
<strong>en</strong>kla krypteringslösningar att köpa.<br />
Glöm inte att gå ig<strong>en</strong>om riskanalys<strong>en</strong><br />
då och då. Har förutsättningarna ändrats<br />
<strong>–</strong> exempelvis g<strong>en</strong>om att nya människor<br />
blivit inblandade <strong>–</strong> behöver kanske också<br />
skyddsåtgärderna ändras.<br />
Sist m<strong>en</strong> inte minst, måste du komma<br />
ihåg att det tar tid att lära sig. D<strong>en</strong> dag du<br />
upptäcker att du skulle behöva kryptera<br />
ett mejl är det för s<strong>en</strong>t att försöka förstå<br />
hur det fungerar. I det läget är det bättre<br />
att köra med gamla, analoga metoder än<br />
att invagga dig själv och källan i falsk säkerhet.
Checklista:<br />
Snabb riskanalys<br />
→ Vem kan bli förbannad när din artikel eller ditt program<br />
publiceras?<br />
→ Vem kan förlora p<strong>en</strong>gar eller trovärdighet på det?<br />
Och vem kan tjäna på att få fram läckorna?<br />
→ Vilka resurser har de som du granskar <strong>–</strong> i form av<br />
p<strong>en</strong>gar, lagar och teknik?<br />
→ Vilka kommunicerar med varandra och hur? Inom<br />
redaktion<strong>en</strong>, och utanför?<br />
→ Hur bra är deras skydd och hur tar du reda på det?<br />
→ Var och hur sparas information<strong>en</strong>? Vad krävs för att<br />
komma åt d<strong>en</strong>?<br />
→ Vem kan komma åt information<strong>en</strong>, exempelvis medarbetarna<br />
på IT-avdelning<strong>en</strong>, städpersonal?<br />
→ Försök att bedöma hur allvarlig varje separat risk är.<br />
→ Fundera sedan på hur stor sannolikhet det är att d<strong>en</strong><br />
inträffar.<br />
→ Vidtag nödvändiga skyddsåtgärder.<br />
kapitel 23: skydda källan: minimera riskerna<br />
47
kapitel 24: skydda källan: brandvägg<br />
48<br />
24 Skydda källan: Brandvägg<br />
För att skydda din dator och mobiltelefon<br />
mot intrång och spionprogram finns två<br />
<strong>en</strong>kla regler: släpp inte in vem som helst<br />
och använd alltid skydd. Steg ett är att<br />
ha bra brandvägg och antivirusprogram.<br />
Det finns både kommersiella program<br />
och gratisprogram. Sök efter aktuella tester<br />
innan du bestämmer dig och se sedan<br />
till att alltid ha <strong>en</strong> aktuell version av programmet.<br />
Nya virus, maskar och trojaner<br />
utvecklas ständigt och skyddsprogramm<strong>en</strong><br />
måste uppdateras därefter.<br />
Datorer med Microsofts operativsystem<br />
är mer utsatta för attacker, m<strong>en</strong> det<br />
betyder inte att du som använder Appleprodukter<br />
kan strunta i brandvägg och<br />
antivirusprogram. Äv<strong>en</strong> Mac:ar drabbas<br />
i allt högre grad. Skyddsprogramm<strong>en</strong><br />
klarar dock bara av redan kända hot. De<br />
stoppar alltså inte helt nya virus, m<strong>en</strong><br />
företag och användargrupper är ofta<br />
snabba med att id<strong>en</strong>tifiera färska digitala<br />
farsoter.<br />
En tröskel mot intrång får du g<strong>en</strong>om att<br />
ställa in datorn så att du har flera användarprofiler:<br />
<strong>en</strong> normalanvändare och <strong>en</strong><br />
administratör. Normalanvändar<strong>en</strong> använder<br />
du i ditt dagliga arbete, och d<strong>en</strong>na profil<br />
ska inte ha rättigheter att installera nya<br />
program. Ifall skum kod följer med från <strong>en</strong><br />
webbsida som du har besökt eller i någon<br />
e-postbilaga, så kan d<strong>en</strong> då i alla fall inte<br />
installeras utan att du märker det.<br />
M<strong>en</strong> det gäller också att vara försiktig<br />
med vilka program och appar du laddar<br />
hem och vilka rättigheter du sedan ger<br />
dem. Kontrollera nya program innan du<br />
börjar använda dem. Hur ser användarvillkor<strong>en</strong><br />
och integritetspolicyn ut? Vilka<br />
rättigheter ger du till programmet att gå<br />
in i exempelvis kontaktböcker och geodata?<br />
Känner du dig osäker kanske du hellre<br />
ska låta bli att installera programmet eller<br />
köra det på <strong>en</strong> separat dator eller mobil.<br />
Låt inte nätsidor köra skript eller lagra<br />
kakor på din dator om du inte vet hur de
Tips!<br />
Hindra intrångsförsök<br />
→ Ha brandvägg och antivirusprogram.<br />
→ Uppdatera program och operativsystem regelbundet.<br />
→ Surfa sällan eller aldrig till sajter som kan innehålla skadlig kod (pornografiwebbar,<br />
olagliga nedladdningssajter, et cetera).<br />
→ Var försiktig med att ladda ned program, bilder och dokum<strong>en</strong>t.<br />
→ Koppla inte upp dig som besökare på kontorsnät eller off<strong>en</strong>tliga trådlösa nät om du<br />
kan undvika det.<br />
→ Koppla ned dig från nätet när du inte behöver vara uppkopplad.<br />
Överkurs!<br />
Bättre virusskydd<br />
används. Stäng av funktioner som låter<br />
någon annan fjärrstyra din utrustning.<br />
Hackare söker också hela tid<strong>en</strong> efter<br />
luckor i program. Därför bör du alltid se<br />
till att du har d<strong>en</strong> s<strong>en</strong>aste version<strong>en</strong> av<br />
alla dina program, applikationer och operativsystem.<br />
Ofta går det att ställa in att<br />
de ska hämtas automatiskt. I många ope-<br />
kapitel 24: skydda källan: brandvägg<br />
Avinstallera Java och Flash om du inte vet att du behöver det. Dessa två program är skyldiga<br />
till många sårbarheter som kan utnyttjas av hackare och virus för att ta sig in på datorer.<br />
Om du måste använda filer i Adobe-format, till exempel AdobeReader, se till att programmet<br />
alltid är uppdaterat till s<strong>en</strong>aste version<strong>en</strong> innan du öppnar några pdf:er. Detsamma<br />
gäller MS Word och Excel. Skadliga pdf:er och doc-filer används ofta vid riktade attacker.<br />
rativsystem finns <strong>en</strong> automatisk uppdateringstjänst,<br />
som dock frågar om du vill<br />
installera uppdateringarna när de dyker<br />
upp. Använd dem.<br />
Om du har extremt känslig information<br />
ska d<strong>en</strong> i princip inte förvaras på <strong>en</strong> <strong>en</strong>het<br />
som är uppkopplad mot Internet, eftersom<br />
det alltid kan finnas sätt att komma åt d<strong>en</strong>.<br />
49
kapitel 25: skydda källan: nätverk<br />
50<br />
25 Skydda källan: Nätverk<br />
Att koppla upp sig mot trådlösa nätverk <strong>–</strong><br />
wi-fi eller wlan <strong>–</strong> har många fördelar när<br />
man är på resande fot. De finns på hotell,<br />
i kommunhus och på Internetkaféer. M<strong>en</strong><br />
så fort du arbetar med känslig information<br />
ska du undvika dem, eftersom det<br />
finns <strong>en</strong> rad sätt att snappa upp information<br />
som skickas i nät<strong>en</strong> <strong>–</strong> äv<strong>en</strong> om de är<br />
krypterade och kräver lös<strong>en</strong>ord.<br />
Behöver du <strong>en</strong> trådlös uppkoppling är<br />
det betydligt säkrare att gå via mobiltelefonnätet,<br />
som sänder din kommunikation<br />
i krypterad form hela väg<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> se upp<br />
<strong>–</strong> använder du <strong>en</strong> router som flera <strong>en</strong>heter<br />
kan koppla upp sig med, eller kopplar<br />
upp datorn mot mobiltelefon<strong>en</strong> via wi-fi<br />
är d<strong>en</strong> första länk<strong>en</strong> i kedjan ändå osäker.<br />
Använd i så fall sladd.<br />
Befinner du dig utomlands kan det<br />
bli dyrt att använda tel<strong>en</strong>ätet och det<br />
kan därför vara lockande att använda<br />
trådlösa nätverk. Ska du bara titta på<br />
någon oförarglig webbsida för att kon-<br />
trollera allmänt kända faktauppgifter<br />
kan detta vara okej. Se bara till att din<br />
<strong>en</strong>het är osynlig och att inställningarna<br />
på datorn inte tillåter att filer och skrivare<br />
delas med nätverket. R<strong>en</strong>sa logg<strong>en</strong><br />
över trådlösa nätverk som du har använt<br />
när du är klar. D<strong>en</strong> funktion som låter<br />
datorn koppla upp sig automatiskt om<br />
d<strong>en</strong> hittar ett trådlöst nätverk som d<strong>en</strong><br />
tidigare varit anslut<strong>en</strong> till ska alltid vara<br />
avstängd.<br />
Ifall du behöver överföra information<br />
som kan vara känslig måste du använda<br />
<strong>en</strong> krypterad tunnel, ett så kallat virtuellt<br />
privat nätverk, VPN. Utan VPN ska<br />
du inte logga in någonstans. Dina lös<strong>en</strong>ord<br />
kan fångas upp och det du tittar på<br />
<strong>–</strong> exempelvis om du läser e-post<strong>en</strong> <strong>–</strong> kan<br />
också ses av obehöriga. Skulle du ha loggat<br />
in på någon sajt utan tunnel bör du<br />
omedelbart byta lös<strong>en</strong>ord när du åter har<br />
<strong>en</strong> säker uppkoppling. Det bör du göra<br />
äv<strong>en</strong> om du använt stationära datorer
Överkurs!<br />
Vad är VPN?<br />
VPN-teknik<strong>en</strong> används för att skapa säkra<br />
förbindelser på Internet, säkra i d<strong>en</strong> betydels<strong>en</strong><br />
att de inte med lätthet kan avläsas<br />
av obehöriga. D<strong>en</strong> vanligaste användning<strong>en</strong><br />
av VPN är att <strong>en</strong> användare har ett<br />
program, <strong>en</strong> så kallad kli<strong>en</strong>t, som han eller<br />
hon startar på sin dator. Kli<strong>en</strong>tprogrammet<br />
skapar då <strong>en</strong> krypterad uppkoppling<br />
till ett företags eller <strong>en</strong> organisations datorservrar.<br />
I praktik<strong>en</strong> är VPN-uppkoppling<br />
mycket vanlig i verksamheter där<br />
medarbetarna är ambulerande och äv<strong>en</strong><br />
jobbar hemifrån. VPN kan äv<strong>en</strong> användas<br />
för att maskera på vilk<strong>en</strong> fysisk plats<br />
<strong>en</strong> dator med Internetuppkoppling befinner<br />
sig. Att skaffa VPN är <strong>en</strong> fråga för<br />
arbetsledning<strong>en</strong> på <strong>en</strong> redaktion. För d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>skilde journalist<strong>en</strong>, frilansare eller i det<br />
privata, finns VPN-tjänster att köpa på<br />
webb<strong>en</strong> mot <strong>en</strong> månadskostnad. Se mer i<br />
XL-materialet på www.iis.se/guider.<br />
på allmän plats. Lös<strong>en</strong>ord kan ha loggats<br />
g<strong>en</strong>om program som registrerar vad du<br />
skriver på tang<strong>en</strong>tbordet eller med hjälp<br />
av strategiskt placerade kameror.<br />
Se också upp om du kopplar ihop olika<br />
apparater med hjälp av Bluetooth. Kontrollera<br />
noga att det verklig<strong>en</strong> är rätt <strong>en</strong>-<br />
Tips!<br />
Ditt och andras IP-nummer<br />
En IP-adress är d<strong>en</strong> tekniska adress som datorer (och <strong>en</strong>heter som<br />
skrivare, routrar, et cetera) använder för att kommunicera via nätverk.<br />
IP är <strong>en</strong> förkortning av Internet Protocol. Vanlig<strong>en</strong> översätts<br />
<strong>en</strong> IP-adress på teknisk väg till ett mer hanterligt domännamn via<br />
adresseringssystemet Domain Name System (DNS). Exempelvis är<br />
Stiftels<strong>en</strong> för Internetinfrastrukturs domännamn, iis.se, eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong><br />
ett IP-nummer som skrivs ut som 212.247.14.38.<br />
De flesta större medieföretag har fasta IP-adresser m<strong>en</strong> för privatanvändare<br />
är IP-numret ofta dynamiskt, vilket betyder att du<br />
får ett nytt IP-nummer varje gång du kopplar upp dig på nätet.<br />
IP-numret visar dock vilk<strong>en</strong> Internetleverantör du använder, ofta<br />
varifrån du kopplat upp dig, och <strong>en</strong> del annan teknisk information.<br />
Det finns <strong>en</strong> uppsjö med webbtjänster som gör det möjligt<br />
att översätta ett domännamn till ett IP-nummer eller tvärtom,<br />
som talar om vilket som är ditt IP-nummer samt kan ge utökad<br />
information som när du översatt ett domännamn till ett IP-nummer.<br />
Ett exempel på <strong>en</strong> sådan tjänst finns på www.ipnr.se.<br />
het som du ansluter till <strong>–</strong> och vad d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>het<strong>en</strong> kommer att göra med anslutning<strong>en</strong>.<br />
Kopplar du upp din mobiltelefon<br />
till handsfree-funktion<strong>en</strong> i <strong>en</strong> bil, kan<br />
bildatorn tanka över din telefonbok och<br />
d<strong>en</strong> kommer att ligga kvar där om du inte<br />
aktivt raderar d<strong>en</strong>.<br />
51
kapitel 25: skydda källan: nätverk<br />
52<br />
Geo-placering<br />
med IP-nummer<br />
G<strong>en</strong>om att kombinera d<strong>en</strong> tekniska information som kan fås fram<br />
via ett IP-nummer med <strong>en</strong> kartsöktjänst, som Google Maps, går<br />
det med viss träffsäkerhet att visa var d<strong>en</strong> serverdator som exempelvis<br />
visar innehåll från <strong>en</strong> viss webbadress är beläg<strong>en</strong> geografiskt.<br />
Observera att du först måste översätta ett domännamn<br />
till ett IP-nummer, innan du kan kolla upp var servern finns på<br />
kartan. Tänk på att <strong>en</strong> användare eller serveradministratör kan<br />
maskera var ett IP-nummer har sin hemvist med hjälp av olika<br />
tekniker som nämns på annat håll i d<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong>. Det kan dock<br />
vara värt att kolla upp ändå, eftersom majoritet<strong>en</strong> av användare,<br />
företag och organisationer inte döljer information<strong>en</strong>. Ett exempel<br />
på <strong>en</strong> tjänst som positionerar IP-nummer på kartan är whatismyipaddress.com.
26 Skydda källan: Surfa säkrare<br />
Att inte skylta med sin närvaro på Internet<br />
kan vara viktigt för både källor och journalister.<br />
Internetspår<strong>en</strong> kan sopas ig<strong>en</strong> på<br />
flera olika nivåer, bero<strong>en</strong>de på vad som ska<br />
skyddas.<br />
Några grundläggande inställningar kan<br />
göras i webbläsar<strong>en</strong>. En funktion kallas privat<br />
surfning. D<strong>en</strong> innebär att webbläsar<strong>en</strong><br />
inte sparar historik om vilka webbplatser du<br />
har besökt och att kakor r<strong>en</strong>sas bort. M<strong>en</strong><br />
namnet privat surfning är <strong>en</strong> smula vilseledande.<br />
Funktion<strong>en</strong> ser till att <strong>en</strong> del av de<br />
rörelser du har gjort på nätet inte sparas på<br />
d<strong>en</strong> dator du använt, vilket exempelvis är<br />
bra om du använder <strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlig dator. M<strong>en</strong><br />
d<strong>en</strong> privata surf-session<strong>en</strong> hindrar inte någon<br />
på Internet från att se vem du är och<br />
vad du gör. Du kan tala om för webbplatser<br />
att du inte vill bli spårad g<strong>en</strong>om ytterligare<br />
<strong>en</strong> inställning. M<strong>en</strong> kom ihåg att det är ett<br />
frivilligt åtagande som <strong>en</strong> del webbägare<br />
respekterar. M<strong>en</strong> det är absolut inget som<br />
hindrar webbplatser från att ändå hålla koll<br />
kapitel 26: skydda källan: surfa säkrare<br />
på dig och det finns <strong>en</strong> rad möjligheter att<br />
göra det. Ett sätt är att placera så kallade<br />
kakor i din dator. En del är <strong>en</strong>kla att radera<br />
via webbläsar<strong>en</strong> <strong>–</strong> andra, flash-kakor, kan<br />
du inte stoppa utan att gå in på tillverkar<strong>en</strong><br />
Macromedias webbsida.<br />
När du går in på webbplatser som hanterar<br />
känslig information <strong>–</strong> som lös<strong>en</strong>ord <strong>–</strong><br />
ska överföring<strong>en</strong> vara krypterad och det ska<br />
finnas ett certifikat på att webbägar<strong>en</strong> verklig<strong>en</strong><br />
är d<strong>en</strong> som d<strong>en</strong> utger sig för att vara.<br />
Att det är gjort ser du g<strong>en</strong>om att adress<strong>en</strong><br />
börjar med ”https” istället för bara ”http”.<br />
Läcksajter som Sveriges Radios Radioleaks<br />
och tidning<strong>en</strong> Ny Tekniks Techleaks använder<br />
sig av d<strong>en</strong> här sort<strong>en</strong>s krypterade<br />
formulär. Långt ifrån alla webbplatser som<br />
borde kryptera överföring<strong>en</strong> gör det. Det<br />
finns också webbplatser som fortfarande<br />
använder <strong>en</strong> äldre, svagare kryptering.<br />
M<strong>en</strong> d<strong>en</strong> krypterade överföring<strong>en</strong><br />
skyddar fortfarande inte id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong> på<br />
d<strong>en</strong> som surfar. Detta går att komma runt<br />
53
kapitel 26: skydda källan: surfa säkrare<br />
Tips!<br />
Testa kryptering<strong>en</strong><br />
Det finns tjänster på nätet som kollar om kryptering<strong>en</strong> på <strong>en</strong><br />
webbplats fungerar och är tillfredställande säker. Ett exempel är<br />
www.ssllabs.com/ssltest/. Varje sajt-test tar några minuter i anspråk,<br />
så du kan inte vara superstressad när du kollar säkerhet<strong>en</strong><br />
på <strong>en</strong> eller flera webbplatser. Vid testet klipper du in d<strong>en</strong> adress<br />
du vill kontrollera i ett särskilt fält. Det är viktigt att du då anger<br />
hela adress<strong>en</strong> som www.exempel.se.<br />
g<strong>en</strong>om att använda mellanhänder <strong>–</strong> äv<strong>en</strong><br />
kallade proxytjänster. Det finns <strong>en</strong> rad varianter<br />
på teknik<strong>en</strong> varav <strong>en</strong> del är kommersiella,<br />
andra gratis. Grundidén är att<br />
du kopplar upp dig mot mellanhand<strong>en</strong>,<br />
som i sin tur vidarebefordrar dina anrop<br />
till olika webbsidor. D<strong>en</strong> som sitter i andra<br />
änd<strong>en</strong> ”ser” då proxyn och inte dig och din<br />
dators IP-adress. Problemet med de här<br />
tjänsterna är att du oftast inte vet något<br />
om mellanhand<strong>en</strong>. Proxyn kan drivas av<br />
någon som är intresserad av att fånga upp<br />
andras trafik, eller i alla fall lagra uppgifter<br />
om dig som kan krävas ut av myndigheter<br />
eller hackas.<br />
54<br />
D<strong>en</strong> anonymiseringstjänst och teknik<br />
som rekomm<strong>en</strong>deras av de flesta som värnar<br />
om integritet på Internet heter Tor.<br />
D<strong>en</strong> används till exempel flitigt av oliktänkande<br />
i diktaturstater. Tor är ett nätverk<br />
av proxytjänster, som vidarebefordrar<br />
nättrafik<strong>en</strong> i tre steg innan d<strong>en</strong> når<br />
destination<strong>en</strong>. Varje länk i kedjan känner<br />
bara till d<strong>en</strong> föregå<strong>en</strong>de och d<strong>en</strong> efter <strong>–</strong><br />
m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong>stans på väg<strong>en</strong> går det att se<br />
var kedjan börjar och slutar. G<strong>en</strong>om att<br />
surfa via Tor-nätverket kan det se ut som<br />
om du sitter vid <strong>en</strong> dator på Island i <strong>en</strong>a<br />
stund<strong>en</strong> och i Saudiarabi<strong>en</strong> nästa stund.<br />
Naturligtvis har äv<strong>en</strong> Tor nackdelar. Alla
Tips!<br />
Lär känna Tor<br />
hopp mellan olika datorer gör att det blir<br />
segare att surfa. Det sista steget i kedjan<br />
skickas också okrypterat. Det innebär<br />
att om du ska överföra känsligt innehåll,<br />
måste du se till att det äv<strong>en</strong> krypteras på<br />
annat sätt. Du vet heller ing<strong>en</strong>ting om<br />
vilka datorer som finns i nätverket och<br />
har du otur så länkas din trafik via någon<br />
olämplig mellanhand.<br />
Äv<strong>en</strong> om du försöker dölja ditt IP-nummer<br />
och blockera kakor finns det <strong>en</strong> rad<br />
uppgifter om dig och din dator som följer<br />
med i paketet om du använder din vanliga<br />
webbläsare. För d<strong>en</strong> som verklig<strong>en</strong><br />
vill spåra dig kan de vara användbara för<br />
kapitel 26: skydda källan: surfa säkrare<br />
Tor är <strong>en</strong> anonymiseringstjänst som bygger på fri programvara.<br />
Med Tor-teknik kan användar<strong>en</strong> kommunicera anonymt via nätet<br />
och teknik<strong>en</strong> kan äv<strong>en</strong> användas för att besöka webbplatser anonymt.<br />
Eftersom Tor-projektet drivs för öpp<strong>en</strong> ridå används teknik<strong>en</strong><br />
av dissid<strong>en</strong>ter och aktivister, m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> av journalister. På<br />
Tor-projektets webbplats www.torproject.org och i vår XL-guide<br />
kan du läsa mer om hur du kan använda teknik<strong>en</strong> och hur d<strong>en</strong><br />
fungerar i praktik<strong>en</strong>.<br />
att känna ig<strong>en</strong> dig: det är information om<br />
din webbläsare och surfhistorik, vilka insticksprogram<br />
och typsnitt du har. Vissa<br />
av de här uppgifterna går att skriva över,<br />
m<strong>en</strong> i de allra flesta fall är det antaglig<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>klare att ta till andra metoder. Att använda<br />
olika webbläsare och ibland sitta<br />
vid <strong>en</strong> annan dator är några exempel. Du<br />
kan också minska din spårbarhet g<strong>en</strong>om<br />
att stänga av nedladdning<strong>en</strong> av bilder när<br />
du surfar och tar hem e-post. Slutlig<strong>en</strong><br />
är VPN-teknik äv<strong>en</strong> gångbar här och ett<br />
fungerade sätt att dölja från vilk<strong>en</strong> plats<br />
du surfar in på ett diskussionsforum, för<br />
att ta ett exempel bland många.<br />
55
kapitel 26: skydda källan: surfa säkrare<br />
Tips!<br />
Surfa med mellanlagring<br />
Ett annat sätt att inte vara synlig för d<strong>en</strong> som äger <strong>en</strong> webbplats är att utnyttja att andra<br />
kan ha gjort kopior på webbplats<strong>en</strong>. Exempelvis har Google sådana kopior, så kallade<br />
cachar. När du utnyttjar <strong>en</strong> cache-kopia surfar du aldrig iväg till d<strong>en</strong> riktiga webbplats<strong>en</strong>,<br />
utan tittar på <strong>en</strong> kopia som finns hos Google. Nackdel<strong>en</strong> är att kopian kan vara<br />
gammal <strong>–</strong> m<strong>en</strong> oftast är d<strong>en</strong> inte äldre än några dagar. Det finns också <strong>en</strong> möjlighet att<br />
få <strong>en</strong> färsk kopia på <strong>en</strong> webbsida till exempel via tjänst<strong>en</strong> Picidae.net. Då levererar <strong>en</strong><br />
proxy-tjänst <strong>en</strong> bild av d<strong>en</strong> sajt du anger, med fungerande länkar och formulär.<br />
Anonymiserad surfning<br />
Det kan finnas många anledningar till att du inte vill kunna bli id<strong>en</strong>tifierad på <strong>en</strong> webbplats.<br />
M<strong>en</strong> låt säga att du vill ställa frågor i ett diskussionsforum utan att din id<strong>en</strong>titet<br />
eller fysiska placering ska röjas via d<strong>en</strong> IP-adress du använder. Då kan du använda<br />
<strong>en</strong> anonymiseringstjänst eller förbättra din webbläsare med ett tilläggsprogram. Vissa<br />
användare föredrar betaltjänster som dold.se för att anonymisera sitt nätanvändande,<br />
medan andra nyttjar kostnadsfria program som Tor eller insticksprogram (plug-ins)<br />
som CPG, vilket används med Google Chrome.<br />
56
27 Skydda källan:<br />
Sociala medier<br />
Vi har sparat de sociala medierna till<br />
sist, främst för att de består av kombinationer<br />
av förut nämna tjänster på<br />
nätet, m<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> för att utveckling<strong>en</strong> i<br />
skrivande stund är väldigt vital när det<br />
gäller mötesplatser på Internet. Det gäller<br />
inte minst från ett redaktionellt perspektiv.<br />
Att använda sociala medietjänster<br />
har visat sig vara mycket användbart<br />
och tidsparande för många journalister.<br />
Facebook, Twitter, Google+, Linkedin,<br />
Foursquare, Instagram och andra nätverkstjänster<br />
är ett utmärkt sätt att bevaka<br />
olika händelser och går äv<strong>en</strong> att använda<br />
för research.<br />
Varannan sv<strong>en</strong>sk finns idag på Facebook.<br />
Tjänst<strong>en</strong> har därför snabbt blivit<br />
d<strong>en</strong> ledande plats<strong>en</strong> på nätet för människor<br />
att samtala, interagera och knyta<br />
kontakter. I grupper, indelade på ämnesområd<strong>en</strong>,<br />
kan man träffa likasinnade och<br />
diskutera specialintress<strong>en</strong>. Där finns också<br />
grupper där journalister kan efterlysa<br />
kapitel 27: skydda källan: sociala medier<br />
intervjupersoner för olika ämnesområd<strong>en</strong><br />
till reportage. Andra journalister frågar<br />
rakt ut i sina nätverk efter nyhetstips<br />
och förslag på intressanta intervjupersoner<br />
eller vinklar. De flesta sociala medier<br />
fungerar ungefär likadant. Man skapar ett<br />
konto och har <strong>en</strong> profil där man publicerar<br />
sina statusuppdateringar. Nästan alla<br />
sociala medier ger användare möjlighet<strong>en</strong><br />
att kontakta <strong>en</strong> journalist öppet eller via<br />
direktmeddeland<strong>en</strong>.<br />
En bra utgångspunkt när man publicerar<br />
något i sociala medier är att tänka<br />
att alla i hela värld<strong>en</strong> kan se det. Äv<strong>en</strong><br />
om du bara postar <strong>en</strong> uppdatering till<br />
dina vänner, kan någon alltid spara ner<br />
d<strong>en</strong>, ta <strong>en</strong> skärmbild och sprida vidare.<br />
En källa kan höra av sig till journalist<strong>en</strong><br />
direkt via direktmeddelande eller g<strong>en</strong>om<br />
att svara öppet i komm<strong>en</strong>tarer på <strong>en</strong> social<br />
medietjänst eller ett diskussionsforum.<br />
Det är bra att alltid ge ett par olika<br />
alternativ för kontakt. Om du öppet<br />
57
kapitel 27: skydda källan: sociala medier<br />
söker ögonvittn<strong>en</strong> eller intervjupersoner<br />
i sociala medier, bör du alltid ge ett<br />
par olika valmöjligheter för kontakt, till<br />
exempel ett telefonnummer eller <strong>en</strong> epostadress.<br />
Flytta alltid kontakt<strong>en</strong> med<br />
källan utanför det sociala mediet. Det<br />
som publicerats i sociala medier, chattar<br />
eller diskussionsforum finns kvar för<br />
evigt och kraft<strong>en</strong> i de sociala medierna<br />
är stark. Det finns många exempel när<br />
grupper av medlemmar i olika diskussionsforum<br />
tillsammans har avslöjat<br />
källor eller exempelvis misstänkta, m<strong>en</strong><br />
inte dömda, personer. Många tillsammans<br />
kan lätt dra slutsatser av de spår<br />
som du lämnar i de olika nätverkstjänsterna.<br />
Bero<strong>en</strong>de på vilk<strong>en</strong> relation du tidigare<br />
har haft till din källa kan man behöva<br />
agera olika för att han eller hon ska<br />
få så fullt skydd som möjligt. Om ni inte<br />
tidigare har varit vänner på Facebook eller<br />
följt varandra på Twitter finns ing<strong>en</strong><br />
anledning att bli det nu heller, eftersom<br />
ni då lätt kan kopplas ihop. Om ni däremot<br />
redan tidigare har varit vänner eller<br />
Twitter-följeslagare är det dumt att sluta<br />
vara det, eftersom det också kan spåras<br />
och verka misstänkt.<br />
Att använda sig av tidningarnas komm<strong>en</strong>tarsfält<br />
är ett dåligt sätt att hämta in<br />
eller lämna anonyma tips till tidningar.<br />
58<br />
Många tidningar kräver att man uppger<br />
sitt riktiga namn och e-postadress innan<br />
man komm<strong>en</strong>terar. Andra använder sig<br />
av Facebook-inloggning, där <strong>en</strong>s namn<br />
och profil automatiskt länkas in. Komm<strong>en</strong>tarsfält<strong>en</strong><br />
skyddas heller inte av<br />
grundlag<strong>en</strong> när det gäller rätt<strong>en</strong> att vara<br />
anonym, utan man måste lita på tidning<strong>en</strong>s<br />
goda vilja.<br />
Ett exempel är Kristianstadsbladet som<br />
inte förhandsmoderar sina läsarkomm<strong>en</strong>tarer.<br />
I <strong>en</strong> artikel hade <strong>en</strong> person<br />
under pseudonym gjort uttalande som<br />
anmäldes för förtal. Kristiansbladets<br />
utgivare vägrade dock uppge person<strong>en</strong>s<br />
namn utan hänvisade till deras policy<br />
som säger att de inte lämnar ut några<br />
uppgifter som kommer till tidning<strong>en</strong><br />
oavsett vad som gäller. I ett omodererat<br />
komm<strong>en</strong>tarsfält är det alltid d<strong>en</strong> som<br />
skriver komm<strong>en</strong>tar<strong>en</strong> som är ansvarig.<br />
Om man skriver ett inlägg och publicerar<br />
i eget namn eller pseudonym på <strong>en</strong> blogg,<br />
ansvarar man själv för sitt inlägg. I det här<br />
fallet höll tidning<strong>en</strong> fast vid <strong>källskydd</strong>et.<br />
M<strong>en</strong> i dagsläget är det oklart hur långt<br />
meddelarfrihet<strong>en</strong> och <strong>källskydd</strong>et räcker.<br />
Än så länge finns ing<strong>en</strong> rättslig prövning<br />
av om tidning<strong>en</strong>s plikt att skydda id<strong>en</strong>titet<strong>en</strong><br />
på källor äv<strong>en</strong> omfattar tips i komm<strong>en</strong>tarerna.
Checklista:<br />
Sociala medier<br />
→ Publicera inte något på sociala medietjänster som riskerar att röja din källa.<br />
→ Ge andra alternativ för kontakt via <strong>en</strong> skyddad e-postadress eller ett säkert telefonnummer.<br />
→ Checka inte in i någon positioneringstjänst tillsammans med dina källor.<br />
→ Gå ig<strong>en</strong>om inställningarna för din profil och stäng av allt som kan tala om var du är,<br />
när och med vem.<br />
→ Bli inte ”vän” med dina källor eller följ dem inte, om ni inte är bekanta sedan tidigare.<br />
Tips!<br />
Checka inte in<br />
kapitel 27: skydda källan: sociala medier<br />
Det kan verka självklart, m<strong>en</strong> checka inte in på platser tillsammans om ni inte tidigare<br />
har <strong>en</strong> relation där det kan verka helt normalt att ni checkar in på samma plats. Gå ig<strong>en</strong>om<br />
inställningarna på ditt konto på Facebook och de andra tjänsterna och kontrollera<br />
att inte digitala foton läses in och automatiskt adderar information om var och när de<br />
är tagna. Det viktigaste är att stänga av funktioner som utan ditt medgivande förser<br />
statusuppdateringar med platsinformation.<br />
59
kapitel 28: case: göteborgs-post<strong>en</strong><br />
60<br />
28 Case: Göteborgs-Post<strong>en</strong><br />
När Samir Bezzazi arbetade på Göteborgs-Post<strong>en</strong><br />
startade han tillsammans<br />
med kollegan Filip Kruse nätgrävet Bostadsfront<strong>en</strong><br />
som låg bakom många avslöjand<strong>en</strong><br />
om bostadsmarknad<strong>en</strong> i Göteborg.<br />
För att lyckas med detta använde<br />
de sociala medier.<br />
<strong>–</strong> Jag har inte <strong>en</strong> off<strong>en</strong>tlig Facebookprofil<br />
med mig som journalist, utan jag<br />
har andra konton under andra alias, mest<br />
i syfte för att gräva och kartlägga. Till exempel<br />
kunde vårt första avslöjande, om<br />
<strong>en</strong> tjänsteman på kommun<strong>en</strong> som gav<br />
<strong>en</strong> k-märkt läg<strong>en</strong>het till sin bonus-son,<br />
avslöjas helt på grund av Facebook. Eftersom<br />
de inte var medlemmar i samma<br />
familj fanns inte koppling<strong>en</strong> mellan dem,<br />
m<strong>en</strong> när vi gick ig<strong>en</strong>om vänlistor kunde<br />
vi binda tjänstemann<strong>en</strong> med hyresgäst<strong>en</strong>,<br />
som visade sig vara <strong>en</strong> bonus-son,<br />
berättar han.<br />
Han använder Facebook i gräv och för<br />
avslöjand<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> försöker hålla kontak-<br />
t<strong>en</strong> utanför. Han vill ha så kort kontakt<br />
i det sociala mediet som möjligt. Det<br />
är bättre att d<strong>en</strong> flyttas till telefon eller<br />
mejl. Samir Bezzazi tycker att det har<br />
blivit svårare och mer problematiskt att<br />
skydda källor eftersom nätet är mycket<br />
lättare att övervaka än d<strong>en</strong> riktiga värld<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Det räcker med <strong>en</strong> komm<strong>en</strong>tar eller<br />
ett meddelande i ett off<strong>en</strong>tligt sammanhang<br />
på nätet för att man ska kunna<br />
spåra <strong>en</strong> tipsare till <strong>en</strong> journalist. Och det<br />
tänker inte många journalister på, och<br />
speciellt inte tipsar<strong>en</strong>, säger han.<br />
Samir m<strong>en</strong>ar att journalist<strong>en</strong>s ansvar<br />
har blivit större i och med utveckling<strong>en</strong><br />
på nätet och att man som journalist så tidigt<br />
som möjligt bör berätta för tipsar<strong>en</strong><br />
vilka faror som finns.<br />
<strong>–</strong> Jag hade till exempel <strong>en</strong> tipsare som<br />
i samma veva ville bli vän med mig på <strong>en</strong><br />
sida. Jag tackade nej och kontaktade tipsar<strong>en</strong><br />
och förklarade varför. Då visade det
sig att tipsar<strong>en</strong> inte <strong>en</strong>s tänkt tank<strong>en</strong> på<br />
att det skulle bli lätt att spåra vår kontakt<br />
om vi blev vänner. För oss journalister<br />
kan <strong>en</strong> sådan sak vara ganska självklar,<br />
m<strong>en</strong> inte för tipsar<strong>en</strong>.<br />
En journalist måste utgå ifrån att tipsar<strong>en</strong>s<br />
Internetsäkerhet är usel, vilket<br />
d<strong>en</strong> ofta är. Dåliga lös<strong>en</strong>ord och mejl som<br />
synkas direkt till mobil gör att källan ofta<br />
är mycket mer sårbar än vad han eller hon<br />
tror. Det är väldigt sällan <strong>en</strong> källa kontaktar<br />
Samir via <strong>en</strong> social medietjänst.<br />
<strong>–</strong> Om folk lämnar ett tips på sociala<br />
medier eller i <strong>en</strong> komm<strong>en</strong>tar skriver jag<br />
alltid <strong>en</strong> hänvisning med information om<br />
hur de kan kontakta mig via telefon eller<br />
e-post. M<strong>en</strong> oftast väljer de att mejla eller<br />
ringa direkt. Det bästa är att alltid ha alla<br />
kontaktuppgifter nedskrivet i sin profil,<br />
m<strong>en</strong>ar Samir Bezzazi.<br />
Han föredrar kontakt via telefon och<br />
det bästa är att källan använder ett kontantkort.<br />
kapitel 28: case: göteborgs-post<strong>en</strong><br />
<strong>–</strong> Jag använder sociala medier mer för<br />
att snappa upp saker för att gå vidare på<br />
annat sätt. Risk<strong>en</strong> att källan får sitt Twitter-<br />
eller Facebook-konto hackat är långt<br />
mycket större än att någon skulle lyssna<br />
av vårt telefonsamtal. Vill man verklig<strong>en</strong><br />
vara säker, flyttar man konversation<strong>en</strong><br />
så snabbt som möjligt från Internet till<br />
verklighet<strong>en</strong>, avslutar Samir Bezzazi.<br />
61
kapitel 29: case: sveriges television<br />
62<br />
29 Case: Sveriges Television<br />
Mikael Pettersson är <strong>en</strong> av journalisterna<br />
som ligger bakom SVT:s Fas3-gräv. Med<br />
hjälp av publik<strong>en</strong> lyckades redaktion<strong>en</strong><br />
belysa problem med regering<strong>en</strong>s reformer<br />
och man uppmärksammade flera<br />
missförhålland<strong>en</strong> på arbetsplatser runtom<br />
i Sverige. Till sin hjälp använde man<br />
bland annat olika sociala medier.<br />
<strong>–</strong> Jag har jobbat mycket med folk som<br />
har berättat om missförhålland<strong>en</strong> på arbetsplatser<br />
och <strong>en</strong> viktig erfar<strong>en</strong>het jag<br />
gjort är att människor kan m<strong>en</strong>a helt<br />
olika saker med önskan om anonymitet.<br />
En vill inte bli ig<strong>en</strong>känd med ansiktet på<br />
stan, <strong>en</strong> annan vill bara slippa få efternamnet<br />
utskrivet i <strong>en</strong> sökbar artikel på<br />
SVT:s webb. En tredje kanske inte <strong>en</strong>s<br />
vill att d<strong>en</strong> närmaste familj<strong>en</strong> ska förstå<br />
vem uppgiftslämnar<strong>en</strong> är. De har ibland<br />
inget problem med att d<strong>en</strong> förra chef<strong>en</strong><br />
känner ig<strong>en</strong> dem, m<strong>en</strong> vill inte bli svartlistade<br />
från alla kommande arbetsplatser.<br />
G<strong>en</strong>om att utröna det verkliga anonymi-<br />
tetsbehovet kan vi också lägga bra ribbor<br />
för skyddet, säger Mikael Pettersson på<br />
SVT.<br />
Mikael försöker så snabbt som möjligt<br />
göra kommunikation<strong>en</strong> analog, per telefon<br />
eller helst g<strong>en</strong>om ett personligt möte.<br />
Om det inte funkar, ber han person<strong>en</strong> att<br />
skicka ett vanligt brev.<br />
<strong>–</strong> E-post kan i nödfall funka på vissa<br />
villkor, om avsändar<strong>en</strong> har ett helt anonymt<br />
konto, som ”kalle.anka” och vi<br />
sedan tar alla känsliga detaljer, personuppgifter<br />
och sådant, på ett säkrare sätt,<br />
förklarar han.<br />
Mikael jobbar sällan helt öppet på<br />
Twitter eller Facebook och om han gör<br />
det så håller han sig till direktmeddeland<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> äv<strong>en</strong> dessa är ju eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong><br />
pot<strong>en</strong>tiella ”vykort”, precis som e-post.<br />
Däremot tycker han att Twitter har andra<br />
fördelar.<br />
<strong>–</strong> Om man till exempel söker efter<br />
komm<strong>en</strong>tarer från politiker kan <strong>en</strong> öp
p<strong>en</strong> Twitter-fråga vara bästa metod<strong>en</strong>.<br />
Till exempel Göran Hägglund är föredömligt<br />
snabb att svara, ibland äv<strong>en</strong> på<br />
känsliga frågor, säger Mikael Pettersson.<br />
Han avslutar med att vidhålla att principerna<br />
för det digitala <strong>källskydd</strong>et är desamma<br />
som för analogt <strong>källskydd</strong>.<br />
<strong>–</strong> Äv<strong>en</strong> detta är ofta svårt att upprätthålla<br />
hundraproc<strong>en</strong>tigt m<strong>en</strong> vi måste göra<br />
kapitel 29: case: sveriges television<br />
vårt yttersta ändå. Vi kan inte hindra person<strong>en</strong><br />
som stoppar oss på stan från att bli<br />
ig<strong>en</strong>känd av <strong>en</strong> förbipasserande, ett möte<br />
på ett kafé kan vara ödesdigert om person<strong>en</strong>s<br />
chef kommer dit. Inte <strong>en</strong>s redaktion<strong>en</strong><br />
är säker. På SVT har vi studiebesök<br />
varje dag, vilket naturligtvis är argum<strong>en</strong>t<br />
för högre medvet<strong>en</strong>het och bättre metoder<br />
äv<strong>en</strong> i de analoga sammanhang<strong>en</strong>.<br />
63
kapitel 30: case: uppdrag granskning<br />
64<br />
30 Case: Uppdrag Granskning<br />
Josephine Freje Simonsson är frilansreporter<br />
för Uppdrag Granskning. Hon är<br />
medvet<strong>en</strong> om att det kan uppstå problem<br />
när man använder Facebook för att hitta<br />
intervjupersoner för känsliga ämn<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Jag efterlyste <strong>en</strong> gång källor i <strong>en</strong> lit<strong>en</strong><br />
grupp på Facebook, m<strong>en</strong> kunde sedan inte<br />
använda mig av dessa källor eftersom risk<strong>en</strong><br />
då var för hög att de skulle bli upptäckta<br />
av sin arbetsgivare. D<strong>en</strong> miss<strong>en</strong> gör jag<br />
inte om, berättar hon.<br />
Om man vill eftersöka källor i <strong>en</strong> Facebook-grupp<br />
rekomm<strong>en</strong>derar Josephine att<br />
man gör det i <strong>en</strong> grupp som är tillräckligt<br />
stor för att inte alla i d<strong>en</strong> ska efterforskas<br />
som källor. Man ska heller inte eftersöka<br />
eller följa upp kontakter öppet, utan skicka<br />
privata meddeland<strong>en</strong>. Sedan gäller det att<br />
ta kontakt<strong>en</strong> vidare utanför Facebook. Ett<br />
trick är att använda fejkade mejlkonton<br />
där hon och källan kan chatta med varandra<br />
i ett och samma utkast, utan att mejlet<br />
<strong>en</strong>s behöver skickas. Om <strong>en</strong> källa spontant<br />
kontaktar Josephine, kollar hon upp om de<br />
ringer eller e-postar från sin arbetsplats.<br />
<strong>–</strong> Ibland kan källan redan vara röjd som<br />
källa vid första samtalet och vi behöver<br />
försöka dölja varför person<strong>en</strong> tog kontakt<br />
med mig. Exempelvis att jag mejlar dem<br />
ett ”ofarligt” meddelande typ: ”Hej, tack<br />
för hjälp<strong>en</strong> med numret till <strong>en</strong>hetschef<strong>en</strong>,<br />
jag tar mina frågor med h<strong>en</strong>ne så som du<br />
rekomm<strong>en</strong>derade. Ha <strong>en</strong> fin dag”, tipsar<br />
hon.<br />
Vidare kontakt med anonyma källor tar<br />
Josephine helst öga mot öga. Är det extra<br />
känsligt tar hon inte med sig sin vanliga<br />
mobil, eftersom polis och hackare då kan<br />
spåra geografisk position och avlyssna<br />
äv<strong>en</strong> när telefon<strong>en</strong> ser ut att vara avstängd.<br />
<strong>–</strong> Min Iphone, och äv<strong>en</strong> tidigare min<br />
Android, är helt opålitliga då det gäller<br />
<strong>källskydd</strong>. Android<strong>en</strong> ville att jag skulle<br />
godkänna ett avtal på typ hundratals sidor<br />
där det stod något om att Google hade rätt<br />
att ta del av all min information på telefo
n<strong>en</strong>. När jag inte godkände detta började<br />
Android<strong>en</strong> spöka och bete sig hopplöst. Jag<br />
kunde inte ringa, sms:a eller surfa. Hela<br />
tid<strong>en</strong> frågade d<strong>en</strong> om jag ville godkänna<br />
avtalet.<br />
Josephine efterlyser mer utbildning på<br />
redaktionerna.<br />
<strong>–</strong> Jag hade verklig<strong>en</strong> velat se ord<strong>en</strong>tlig<br />
utbildning på redaktionerna om hur vi<br />
kan skydda mot intrång på våra nya mobiler.<br />
Jag vågar inte ha några anonyma källor<br />
sparade där, äv<strong>en</strong> om jag så klart lös<strong>en</strong>ordsskyddar<br />
min mobil <strong>–</strong> utan använder mig av<br />
gamla hederliga tegelst<strong>en</strong>stelefoner med<br />
kontantkort, avslutar hon.<br />
kapitel 30: case: uppdrag granskning<br />
Jag hade verklig<strong>en</strong> velat se ord<strong>en</strong>tlig<br />
utbildning på redaktionerna om hur vi kan<br />
skydda mot intrång på våra nya mobiler.<br />
65
Läs mer!<br />
Du kan lära dig hur du krypterar, surfar säkrare och <strong>en</strong><br />
hel del annat i extramaterialet ”<strong>Digitalt</strong> Källskydd XL”<br />
som du finner på adress<strong>en</strong> www.iis.se/guider.<br />
Rätt<strong>en</strong> till anonymitet regleras i:<br />
Tryckfrihetsförordning<strong>en</strong> (TF) 3:3<br />
Yttrandefrihetsgrundlag<strong>en</strong> (YGL) 2:3<br />
Efterforskningsförbudet hittar du i TF 3:4 och YGL 2:4<br />
Lag (1990:409) om skydd för företagshemligheter<br />
Samtliga finns att läsa på lag<strong>en</strong>.nu<br />
Anders R Olsson, Yttrandefrihet & tryckfrihet<br />
<strong>–</strong> Handbok för journalister, (isbn 9144056761)<br />
TCO: Rätt<strong>en</strong> att slå larm<br />
<strong>–</strong> En handbok om yttrandefrihet<strong>en</strong> på jobbet.<br />
Kan köpas från TCO eller laddas ned gratis<br />
från www.tco.se<br />
Electronic Frontier Foundations guider till<br />
anonymitet på nätet, www.eff.org<br />
www.iis.se/guider<br />
www.lag<strong>en</strong>.nu<br />
www.tco.se<br />
www.eff.org
Läs på nätet redan idag<br />
På Internetguidernas webbplats hittar du pres<strong>en</strong>tationer av alla publikationerna. Du kan läsa<br />
dem direkt på webb<strong>en</strong> eller ladda ner pdf-versioner. Det finns guider för dig som vill läsa mer<br />
om webbpublicering, nätets infrastruktur, upphovsrätt, integritet, yttrandefrihet, e-handel, omvärldsbevakning,<br />
barn och unga på Internet, statistik och mycket mer. Du kan beställa <strong>en</strong> pr<strong>en</strong>umeration<br />
på nyutgivna guider g<strong>en</strong>om att skicka namn och adress till publikationer@iis.se.<br />
Kristina Alexanderson<br />
Källkritik på Internet<br />
Fredrik Wass<br />
Domännamn<br />
<strong>–</strong> allt du vill veta om din adress på nätet<br />
Anders Thoresson<br />
Flöd<strong>en</strong>, kvitter och statusuppdateringar<br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> guide om omvärldsbevakning på nätet<br />
Källkritik på Internet<br />
En kritisk hållning till innehållet på Internet borde vara <strong>en</strong> del av allas digitala vardag.<br />
M<strong>en</strong> för att kunna värdera trovärdighet<strong>en</strong> hos information<strong>en</strong> på nätet behövs<br />
verktyg och äv<strong>en</strong> grundläggande kunskaper om hur webb<strong>en</strong> fungerar. Oavsett om<br />
du surfar för nöjes skull eller arbetar med informationsinhämtning finns det metoder<br />
att tillgå i sökandet efter fakta och sanningar på nätet. Guid<strong>en</strong> tar upp allt från<br />
traditionell källkritik till hur du spårar upp nättjänsters geografiska hemvist.<br />
Domännamn <strong>–</strong> allt du vill veta om din adress på nätet<br />
D<strong>en</strong> här guid<strong>en</strong> ger dig användbara tips om hur du kan använda .se-domäner i din<br />
verksamhet och vardag. Vi har intervjuat sex domäninnehavare om hur de använder<br />
sin id<strong>en</strong>titet på nätet och vad adresserna under .se betyder för dem idag och i framtid<strong>en</strong>.<br />
Guid<strong>en</strong> beskriver hur <strong>en</strong> bra strategi för domännamnshantering kan se ut och<br />
vilk<strong>en</strong> betydelse ett domännamn kan ha för företagets varumärke. Dessutom bjuds<br />
<strong>en</strong> kort historik över hur d<strong>en</strong> sv<strong>en</strong>ska toppdomän<strong>en</strong> .se kom till och vilka aktörer<br />
som finns i d<strong>en</strong> internationella domänrymd<strong>en</strong>.<br />
Flöd<strong>en</strong>, kvitter och statusuppdateringar<br />
Mängd<strong>en</strong> information på nätet växer i ett rasande tempo, det statusuppdateras, twittras<br />
och bloggas som aldrig förr. Guid<strong>en</strong> går <strong>en</strong>kelt ig<strong>en</strong>om RSS, Google Reader och<br />
Twingly. Och med hjälp av de tips och gratisverktyg som pres<strong>en</strong>teras i d<strong>en</strong> här Internetguid<strong>en</strong><br />
lär du dig att samla d<strong>en</strong> information på nätet som intresserar just dig.<br />
Varje ny .se-adress bidrar till utveckling<strong>en</strong> av Internet<br />
.<strong>SE</strong> (Stiftels<strong>en</strong> för Internetinfrastruktur) ansvarar för Internets sv<strong>en</strong>ska toppdomän och administrerar<br />
registrering<strong>en</strong> av domännamn under .se. Överskottet från registreringsavgifterna<br />
för domännamn investeras i Internetutveckling som gagnar alla Internetanvändare, bland<br />
annat d<strong>en</strong> här Internetguid<strong>en</strong>!
.<strong>SE</strong> (Stiftels<strong>en</strong> för Internetinfrastruktur) vill på olika sätt<br />
främja <strong>en</strong> positiv utveckling av Internet i Sverige. En<br />
av våra viktigaste målsättningar är att alla ska kunna<br />
ta tillvara på nätets möjligheter. Därför publicerar vi<br />
lärorika Internetguider inom olika spännande ämn<strong>en</strong>.<br />
Det finns praktiska guider för dig som vill börja blogga,<br />
teknikguider för dig som undrar hur mejl<strong>en</strong> du skickar<br />
når fram till rätt mottagare och guider som förklarar<br />
vem som eg<strong>en</strong>tlig<strong>en</strong> bestämmer på nätet.<br />
.<strong>SE</strong>:s Internetguider är gratis. Beställ eller läs dem online:<br />
www.iis.se/guider<br />
.<strong>SE</strong> (Stiftels<strong>en</strong> för Internetinfrastruktur)<br />
Box 7399, 103 91 Stockholm<br />
Tel 08-452 35 00, Fax 08-452 35 02<br />
Org. nr 802405-0190, www.iis.se