Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Lästips<br />
Vatten och andra släckmedel<br />
Av Stefan Särdqvist,<br />
<strong>2002</strong>.<br />
Publikationsnummer:<br />
U30-617/02. Pris: 335<br />
kronor.<br />
Högtrycksbrandsläckning<br />
SRV Aktuellt 3/2000.<br />
Beställningsadress:<br />
Räddningsverkets publikationsservice,<br />
L124, 651<br />
80 Karlstad.<br />
Fax: 054-13 56 04.<br />
E-post: publikationsservice@srv.se<br />
Systemkurva<br />
och pumpkurva<br />
För varje brandvattenpump<br />
finns ett förhållande mellan<br />
hur mycket vatten pumpen levererar<br />
och det utgående trycket.<br />
Detta brukar kallas för<br />
pumpkurvan.<br />
Samtidigt finns ett annat<br />
samband, en systemkurva. Den<br />
består av två delar: tryckförluster<br />
i slangen och munstyckstryck.<br />
Både tryckförluster och<br />
munstyckstryck varierar med<br />
flödet. (Se illustration)<br />
Brandvattenhydraulik handlar<br />
om hur dessa kurvor kan påverkas.<br />
Pumpens prestanda<br />
styr pumpkurvan. Slangsystemet<br />
styr en del av systemkurvan,<br />
munstyckets utformning<br />
en annan.<br />
Oreglerade strålrör<br />
Med fullt öppen ventil hos ett<br />
enhetsstrålrör styrs flödet av<br />
storleken på munstyckets hål.<br />
Ett litet hål ger stort flödesmotstånd<br />
och flödet blir litet.<br />
Ett stort hål ger mindre förluster<br />
– en större mängd vatten<br />
kan passera.<br />
Eftersom tryck och flöde alltid<br />
ställer in sig vid skärningen<br />
mellan pump- och systemkurvorna<br />
kommer övergången till<br />
ett större munstycke att innebära<br />
att flödet ökar, men att<br />
munstyckstrycket sjunker.<br />
För att kompensera detta<br />
måste pumptrycket öka om<br />
munstyckstrycket ska hållas.<br />
Vid samma tryck men med en<br />
<strong>Sirenen</strong>s Räddningsskola<br />
Tryckförlust varierar med flödet<br />
Sluten stråle<br />
Den slutna strålen används i<br />
stort sett endast när det är räckvidd<br />
som behövs. Det är bra att<br />
känna till räckvidden hos de<br />
strålrör som används.<br />
Även dimstrålrör ska kunna<br />
klara av att ge en sluten stråle<br />
med någorlunda bra kastlängd,<br />
20-25 meter, enligt<br />
strålrörsnormen SS3500.<br />
Spridd stråle<br />
Den spridda strålen används<br />
dubblering av munstycksdiametern<br />
ökar flödet fyra gånger.<br />
Flödet beror av munstycksdiametern<br />
i kvadrat. Med samma<br />
munstyckstryck ger alltså fyra<br />
7 millimeters strålar samma<br />
flöde som en 14 millimeters<br />
stråle.<br />
Oreglerade dimstrålrör beter<br />
sig på samma sätt som enhetsstrålrören,<br />
även om det inte<br />
finns ett runt munstyckshål.<br />
För dessa kan en likvärdig<br />
munstycksdiameter beräknas.<br />
Flödesreglering<br />
Vissa dimstrålrör har inbyggd<br />
flödesreglering. En del har olika<br />
lägen på avstängningsventilen,<br />
andra har en separat ring<br />
att vrida på.<br />
I båda fallen fungerar regleringen<br />
ungefär som trapporna<br />
på ett enhetsstrålrör.<br />
Skillnaden är att avtrappningen<br />
kan ske under drift. Flödesmarkeringarna<br />
på strålröret<br />
anger flödet vid ett givet referenstryck,<br />
ofta 0,5 eller 0,6<br />
MPa (mega pascal). Vid andra<br />
tryck blir flödet annorlunda.<br />
Med flödesreglering ökar<br />
strålrörets användbarhet, så att<br />
ett vattenflöde kan väljas som<br />
är lagom för den brand som<br />
ska mötas.<br />
Tryckreglering<br />
Oreglerade strålrör har egenheten<br />
att med minskande<br />
munstyckstryck minskar bland<br />
annat strålens kastlängd. Vissa<br />
strålrör har därför automatisk<br />
mest. Det beror på att med<br />
ökad konvinkel ökar också<br />
vattnets träffyta.<br />
Ju större träffyta desto snabbare<br />
släckning – i alla fall så<br />
länge vattnet når fram.<br />
Begreppet spridd stråle är<br />
egentligen missvisande. En<br />
stråle som är spridd är ju inte<br />
längre någon stråle; ordet<br />
spraya är mer rättvisande.<br />
Med ett bra strålrör kan man<br />
med ett svep täcka in det som<br />
ska kylas, oavsett om det rör sig<br />
om en gasvolym vid brandgaskylning,<br />
bränsleytor vid ytkyl-<br />
tryckreglering. Den består av<br />
ett fjäderbelastat motstånd.<br />
Vid höga munstyckstryck går<br />
fjädern i botten, då blir tryck<br />
och flöde samma som för ett<br />
oreglerat strålrör. Om det ingående<br />
trycket sjunker, kommer<br />
fjädern att dra ihop sig och<br />
minska flödesöppningen.<br />
Effekten blir ungefär den<br />
samma som att flödet sänks i<br />
ett flödesreglerat strålrör. Vid<br />
låga tryck stänger det tryckreglerade<br />
strålröret helt.<br />
Tryckförluster<br />
i praktiken<br />
Om en flödesmätare monteras<br />
på pumpen är det lätt att reglera<br />
trycket. Vet man hur stort<br />
flöde ett strålrör ger vid rekommenderat<br />
munstyckstryck, är<br />
Strålbild – sluten eller spridd<br />
Vattentätheten i liter per kvadratmeter och minut för två olika dimstrålrör,<br />
ett med fast och ett med roterande tandkrans.<br />
Tryck och flöde ställer alltid in sig vid skärningen mellan pumpoch<br />
systemkurvan. Systemkurvan byggs upp av slangförluster och<br />
munstyckstryck.<br />
ning eller heta ytor i allmänhet<br />
vid användning av vatten som<br />
gasformigt släckmedel.<br />
Vid tester där strålrör jämförs<br />
med varandra är det viktigt<br />
att veta vad man testar.<br />
Antingen är det strålröret i<br />
sig. Då måste strålrörens munstyckstryck<br />
och därmed flöde<br />
vara i enlighet med tillverkarens<br />
rekommendationer – och<br />
då blir det svårt för att inte säga<br />
omöjligt att rättvist jämföra<br />
olika strålrör.<br />
Eller också testar man strålrören<br />
i ett helt system: vatten-<br />
Läraren<br />
31<br />
det bara att ställa in trycket på<br />
pumpen så att flödet blir det<br />
rätta.<br />
Skillnaden mellan utgående<br />
tryck och munstyckstrycket ger<br />
ett mått på tryckförlusterna i<br />
systemet.<br />
Vid övningar kan man bygga<br />
upp olika slangsystem och själv<br />
se hur flödet varierar beroende<br />
på vilka komponenter som används.<br />
Det går även att använda<br />
tryckmätare för att mäta tryckförlusterna<br />
i olika system. Det<br />
är bra om man vill lära sig begränsningarna<br />
i olika brandvattensystem.<br />
En fast monterad<br />
flödesmätare kan dock användas<br />
även i skarpa lägen.<br />
källa, pump, slang, strålrör,<br />
brandgaser och brandhärd. Då<br />
kan man jämföra exempelvis<br />
tiden det tar att kyla brandgaser<br />
eller slå ned en brand. Om<br />
den senare testmetoden används<br />
kommer man att upptäcka<br />
att de allra flesta strålrör<br />
fungerar utmärkt, och att olikheter<br />
i hur angreppet utförs<br />
ger avsevärt större skillnader<br />
än olikheter som strålrören<br />
ger.<br />
Namn: Stefan Särdqvist<br />
Ålder: 34 år<br />
Bostadsort: Lund<br />
Bakgrund: Brandingenjör 1991, teknologie<br />
doktor vid Lunds tekniska högskola 2000<br />
med avhandlingen ”Demand for extinguishing<br />
media in manual firefighting”. Räddningsverkets skola i<br />
Revinge sedan 2000, lärare och forskare.<br />
Aktuell med boken ”Vatten och andra släckmedel” som kom<br />
ut under hösten <strong>2002</strong>.