Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Sirenen Nr 8 • 2002 - Tjugofyra7
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sirenen</strong> <strong>Nr</strong> 8 <strong>•</strong> <strong>2002</strong><br />
detta”<br />
s ner av kletig olja. Bara i det här lilla området i Fisterra uppskattades oljemängden till 200 ton.<br />
Räddningsverket ersätter<br />
kommunerna för räddningstjänstinsatser<br />
och sanering<br />
av olja på stränder.<br />
– Det är sällsynt att vi får<br />
tillbaka pengarna. Oftast<br />
hittar vi inte den skyldige,<br />
säger Margaretha Ericsson,<br />
oljeskyddsansvarig på<br />
Räddningsverket.<br />
– Därför hoppas vi mycket på<br />
de utökade befogenheterna<br />
som Kustbevakningen fått i<br />
jakten på oljesyndare.<br />
Hittills har Räddningsverket,<br />
sedan 1986, betalat ut 157<br />
miljoner kronor vid 127 tillfällen.<br />
I regel genomförs 5-6<br />
oljesaneringar varje år.<br />
I år beräknas<br />
summan<br />
hamna på<br />
cirka en<br />
miljon kronor<br />
för saneringar<br />
som skett i<br />
Trelleborg,<br />
Norrtälje,<br />
Gotland, Simrishamn och Lysekil.<br />
Förra året betalades fem<br />
miljoner ut till ett tiotal kommuner<br />
sedan det läckande<br />
fartyget Alambra spillt olja i<br />
Stockholms skärgård och<br />
utanför Gotland. Det pågår<br />
en rättslig process mot rede-<br />
Tema Oljeskydd<br />
Hittar sällan den skyldige<br />
Margaretha<br />
Ericsson<br />
Texter oljeskyddstemat:<br />
KATARINA SELLIUS<br />
riet. Men efter de allra flesta<br />
oljeutsläpp som driver i land,<br />
står det orsak ”okänd” i rapporterna.<br />
Fick tillbaka kostnader<br />
I några få fall har Räddningsverket<br />
lyckats få tillbaka utlagda<br />
kostnader från försäkringsbolag<br />
och internationella<br />
oljeskadefonden.<br />
Senast förra året då Räddningsverket<br />
fick ut två miljoner<br />
kronor från ett försäkringsbolag,<br />
sedan en norsk<br />
oljetanker för fyra år sedan<br />
orsakat ett oljeutsläpp i Öckerö<br />
kommun vid en misslyckad<br />
överbunkring.<br />
Foto: RÄDDNINGSVERKET<br />
En livbåt från den havererade oljetankern Prestige spolades<br />
upp på land.<br />
EU svartlistar<br />
farliga fartyg<br />
21<br />
Sextiosex farliga handelsfartyg ska svartlistas från europeiska<br />
vatten, enligt förslag från EU-kommissionen som<br />
lades fram i början av december.<br />
Oljekatastrofen i Spanien har drivit fram åtgärden. EU-kommissionen<br />
vill sätta press på vissa länder och skeppsägare. 26 av de<br />
66 fartygen seglar under turkisk flagg.<br />
Enligt krav som bland annat Sverige och EU drivit igenom i<br />
FN:s sjöfartsorganisation IMO, International Maritime Organization,<br />
ska alla oljefartyg ha dubbelskrov senast 2015.<br />
Inom Helcom, Helsingforskonventionen, driver Östersjöstaterna<br />
frågan hårt för att försöka påskynda kravet på säkrare fartyg<br />
och tidigarelägga utfasningen av enkelskroviga tankers. Och det<br />
ser ut som om frågan nu fått förnyad fart. Rekommendationer<br />
väntas om att alla enkelskroviga tankfartyg med olja i lasten ska<br />
förbjudas i Europas vatten. Sjösäkerhet ska diskuteras vid EUtoppmötet<br />
i Köpenhamn 12-13 december.<br />
– Vi arbetar även för att strandsanering ska inbegripas i det gemensamma<br />
oljeskyddsarbetet kring Östersjön, säger Karl-Erik<br />
Kulander, Räddningsverkets representant i Helcom.<br />
Helcom ser helst att IMO klassar Östersjön som ett särskilt<br />
känsligt havsområde, PSSA (Particularly Sensitive Sea Area). Då<br />
måste fartyg som forslar miljöfarligt gods ha dubbelskrov. De<br />
måste också ta ombord miljölots som både inspekterar fartyget<br />
och vet var de allra miljökänsligaste områdena finns.<br />
Stora Barriärrevet utanför Australiens kust är klassat enligt<br />
dessa kriterier.<br />
Olja på Gotländska stränder<br />
I början av december spolades cirka ett ton tjock olja i land på<br />
Gotlands östkust. En mil sandstränder och raukar kletades ner<br />
av knytnävstora oljeklumpar.<br />
Oljemängden är den största sedan år 2000 då fartyget Alambra<br />
smutsade ner Gotska Sandön. Oljan kan komma från ett fartyg,<br />
men även från havsbottnen, och kan ha rörts upp av kraftiga<br />
vindar.<br />
Saneringen sker för hand och med bark som strös över oljan.<br />
Barken innehåller en bakterie som bryter ner oljan.<br />
Svåra oljekatastrofer<br />
12 december 1999 Frankrike – Erika släppte ut 13 000 ton<br />
tung dieselolja mellan England och Frankrike<br />
15 februari 1996 – Sea Empress, 65 000 ton råolja nära kusten<br />
av Wales<br />
5 januari 1993 Storbritannien – Braer, 84 500 ton i närheten<br />
av Shetlandsöarna<br />
3 december 1992 Spanien – Grekiska tankern Aegean Sea<br />
bröts itu nära La Coruna och släppte ut 80 000 ton olja<br />
19 september 1992 Indonesien – Liberiaregistrerade tankern<br />
Nagasaki Spirit kolliderade och läckte ut 12 000 ton råolja<br />
28 maj 1991 Angola/Liberia – den Liberiargistrerade supertankern<br />
ABT Summer exploderade och spillde ut 260 000 ton olja<br />
utanför Angola<br />
7 februari 1990 USA – American Trader läckte ut 1 200 000 liter<br />
utanför Californien<br />
19 december 1989 Marocko – Iranska tankern Kharg-5 övergavs<br />
och läckte ut 70 000 ton råolja<br />
24 mars 1989 – Exxon Valdez släppte ut 38 800 ton råolja utanför<br />
Alaskas kust<br />
Källa: WWF