pdf 2,7 MB - Skogsbruket
pdf 2,7 MB - Skogsbruket
pdf 2,7 MB - Skogsbruket
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Skogsbruket</strong><br />
OBUNDEN SPECIALTIDNING FÖR SKOGSÄGARE I FINLANDS SVENSKBYGD<br />
NR 5 2009. ÅRGÅNG 79<br />
4<br />
6<br />
8<br />
12<br />
14<br />
18<br />
22<br />
31<br />
NATURPLANTOR BRA FÖR KOMPLETTERING<br />
HENRY HÖGLUND VILL HELST KALLA SIG HOBBYSKOGSBRUKARE.<br />
VÄLJ MARKBEREDNING ENLIGT VÄXTPLATS<br />
MARKBEREDNINGSMASKINER OCH METODER HAR UTVECKLATS EN DEL UNDER SE-<br />
NARE ÅR, MEN ÄNNU FINNS DET RÅD PÅ ATT FÖRBÄTTRA.<br />
PURPURSKINN MOT STUBBSKOTT<br />
SKOGSFORSKNINGSINSTITUTETS FORSKARE FÖRSÖKER REDA UT HUR MAN KAN<br />
ANVÄNDA RÖTSVAMPEN FÖR TILLVERKNING AV BIOLOGISKA BEKÄMPNINGSPRE-<br />
PARAT.<br />
I SORKARNAS SPÅR<br />
SKADADE OCH FÖRSTÖRDA PLANTERINGAR RAPPORTERAS RUNT OM I SVENSK-<br />
FINLAND.<br />
NYTT AGGREGAT FÖR SLYRÖJNING<br />
UNDER EN LÅNG TID HAR VI I FINLAND UTVECKLAT OCH TESTAT AGGREGAT FÖR<br />
MASKINELL RÖJNING.<br />
VÅR I TRÄDGÅRDEN<br />
TIPS FÖR TRÄDGÅRDSINTRESSERADE.<br />
TORV – VÅRT SVARTA GULD<br />
TORV TILLSAMMANS MED EN DEL GYTTJOR ÄR PRAKTISKT TAGET DE ENDA GEO-<br />
LOGISKA MATERIAL SOM STÄNDIGT FÖRNYAS.<br />
VIRKESBILEN MÄTER VIRKET<br />
FRÅN ÅRSSKIFTET HAR MÄTNING AV STOCK OCH MASSAVED MED KRANVÅG PÅ<br />
VIRKESBILEN FÅTT OFFICIELL STATUS.<br />
PÅ OMSLAGET: RÖTSVAMPEN PURPURSKINN PÅ EN BJÖRKSTUBBE. LÄS MER PÅ S. 8.<br />
FOTO: HENNA VARTIAMÄKI<br />
2 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
4<br />
6<br />
12<br />
14
<strong>Skogsbruket</strong><br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
www.skogsbruket.fi<br />
Utgivare Föreningen för<br />
Skogskultur rf<br />
Orrspelsgränden 4<br />
00700 HELSINGFORS<br />
tfn 020 772 9000<br />
fax 020 772 9008<br />
fornamn.efternamn@tapio.fi<br />
Redaktion<br />
Chefredaktör Klaus Yrjönen<br />
tfn 020-772 9186<br />
Redaktionschef Gerd Mattsson-Turku<br />
tfn 020-772 9059<br />
Redaktionssekreterare Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
Redaktör Maria Lindén<br />
tfn 020-772 9192<br />
Medarbetare Bjarne Andersson<br />
tfn 050-591 2880<br />
bjarne@bjarneandersson.com<br />
Helena Forsgård<br />
tfn 018-155 50<br />
helena@vikhan.aland.fi<br />
Christian Hildén<br />
tfn 050-571 8115<br />
christian.hilden@kolumbus.fi<br />
Christoffer Thomasfolk<br />
tfn 050-353 2018<br />
Bertel Widjeskog<br />
tfn 0500-888 530<br />
bergine@multi.fi<br />
Annonsförsäljning<br />
Oy Adving Ab,<br />
Ingmar Qvist<br />
tfn 09-221 3246<br />
fax 09-221 3425<br />
ingmar.qvist@elisanet.fi<br />
Adressförändringar<br />
och prenumerationer Margita Törnroth<br />
tfn 020-772 9088<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
Prenumerationspriser<br />
Helårsprenumeration<br />
(11 nummer)<br />
38 euro i Finland<br />
370 SEK i Sverige<br />
45 euro i övriga länder<br />
Halvårsprenumeration<br />
(6 nummer)<br />
23 euro i Finland<br />
230 SEK i Sverige<br />
27 euro i övriga länder<br />
ISSN 0037-6434<br />
Ombrytning<br />
Margita Lindgren,<br />
Ekenäs Tryckeri Ab<br />
Tryckeri<br />
Ekenäs Tryckeri Ab, Ekenäs<br />
LEDAREN 13.5.2009<br />
Markberedningstvång<br />
– ett förslag<br />
som hör till<br />
gångna tider<br />
UNDER DE SENASTE åren har slutavverkningsarealerna varit rekordstora. Nu<br />
är det dags att trygga återväxten genom att åstadkomma plantskogar av<br />
god kvalitet. Om man använder fel markberedningsmetod eller helt låter<br />
bli markberedningen uppstår betydande kvalitets- och produktionsförluster.<br />
Det är också viktigt att beakta vattenvården genom att använda<br />
metoder som minimerar belastningen på våra vattendrag.<br />
Riksskogstaxeringen samt granskningar och kvalitetsuppföljningar visar<br />
entydigt att det förekommer brister i markberedningen i samband<br />
med skogsförnyelsen. Varför är det så? Vi har kunskap om rätta markberedningsmetoder<br />
för olika växplatser och det finns maskinföretagare<br />
i alla regioner som erbjuder sina tjänster. Tidsbrist eller slarv vid planeringen?<br />
Kortsiktiga kostnadsinbesparingar som förorsakar mångfalt<br />
större ekonomiskt bortfall i framtiden?<br />
Problemet har uppmärksammats på riksnivå och jord- och skogsbruksministeriet<br />
föreslår att markberedningstvång i samband med skogsförnyelse<br />
ska skrivas in i skogslagen i samband med en lagrevidering.<br />
Skogslagen ställer minimikrav som alla ska följa. Det är också från<br />
skogsägarens synpunkt positivt att myndigheternas lagtillsyn är trovärdig<br />
och effektiv. Skogslagstiftningen och lagtolkningen har liberaliserats under<br />
de senaste decennierna. Trenden har gynnat rådgivning och förebyggande<br />
verksamhet. Också i det tidigare så konfliktfyllda skogsskyddet<br />
har frivillighetprincipen introducerats med god framgång. Skogsägarna<br />
har ställt sig positiva till utvecklingen.<br />
Mot den här bakgrunden rimmar det illa med jord- och skogsbruksministeriets<br />
förslag om markberedningstvång som skulle resultera i ökad<br />
byråkrati på grund av mera granskningsverksamhet, beviljande av undantagslov<br />
etc. Försöket att driva igenom lagförändringen i riksdagen<br />
skulle också sannolikt väcka debatt som inte skulle gynna skogsnäringen.<br />
Förslaget är helt enkelt inte realistiskt och är inte förankrat i samhällets<br />
övriga utveckling.<br />
Förslaget kan ses som en kraftig signal från den högsta skogsmyndigheten<br />
att något borde göras åt saken. Nu är det dags för alla aktörer att<br />
ta krafttag i saken och se till att rätt markberedningsmetod används i<br />
samband med förnyelsen – på frivillig väg. <br />
KLAUS YRJÖNEN<br />
klaus.yrjonen@tapio.fi<br />
3
SKOGSVÅRD<br />
Naturplantor bra<br />
för komplettering<br />
HENRY HÖGLUND I JAKOBSTAD VILL HELST KALLA SIG HOB-<br />
BYSKOGSBRUKARE. VID ETT MINDRE SKOGSSKIFTE PÅ KÄLLBACKA<br />
I PURMO HAR HAN SIN PRYDLIGA SOMMARSTUGA. VISTELSEN<br />
DÄR KO<strong>MB</strong>INERAR HAN OFTAST MED SMÅ ARBETSINSATSER I SKO-<br />
GEN.<br />
Just nu gläds han över ett<br />
lyckat förnyelsekoncept<br />
där han själv bidragit<br />
med att komplettera med<br />
360 gran- och tallplantor i<br />
luckor på en förnyelseyta.<br />
– Det började i liten skala,<br />
egentligen redan 1983 när<br />
jag timrade upp sommarstugan.<br />
Hustrun Ragni ville<br />
komplettera växtligheten på<br />
tomten och flyttade ett flertal<br />
tallplantor med gott resultat.<br />
Flera av dessa tallar står kvar<br />
och pryder omgivningen, berättar<br />
Henry Höglund.<br />
Bra plantmaterial längs<br />
bäcken<br />
När skogsskiftet förnyades<br />
uppstod luckor i plantbeståndet<br />
och Henry fortsatte att<br />
flytta plantor.<br />
– Under årens lopp har det<br />
blivit flera hundra plantor,<br />
en del är redan borta då en<br />
jordbrukare ville arrendera<br />
mark för nyodling. Men i det<br />
skogsskifte som finns kvar<br />
planterade jag i höstas 360<br />
naturplantor. Jag hittade bra<br />
plantmaterial längs en bäck i<br />
närheten, och de flesta tycks<br />
ha klarat vintern bra, konstaterar<br />
Henry.<br />
Henry Höglund konstaterar<br />
att naturplantorna överlevt<br />
vintern bra. 360 stycken tall-<br />
och granplantor flyttades förra<br />
hösten.<br />
Gräfta och skottkärra som<br />
arbetsredskap<br />
Han konsulterade skogsvårdsföreningens<br />
fackman Henrik<br />
Nylund innan planteringen<br />
inleddes i höstas, eftersom<br />
han var osäker på om tidpunkten<br />
var lämplig.<br />
– Henrik ansåg hösten vara<br />
bra tidpunkt, så med en gammal,<br />
hederlig gräfta och en<br />
4 SKOGSBRUKET 5/2009
skottkärra genomförde jag<br />
plantförflyttningen.<br />
Henrik Nylund kunde nu i<br />
slutet av april också konstatera<br />
att de flyttade plantorna<br />
klarat sig bra.<br />
– Sen höst eller tidig vår är<br />
bästa tidpunkt för flyttning av<br />
naturplantor. Vi tycks också<br />
ha klarat oss undan sorkskador<br />
i denna del av Österbotten.<br />
Sorkar och snytbaggar är<br />
de värsta skadegörarna här då<br />
det gäller plantskogar. Sorkförekomsten<br />
verkar vara mycket<br />
lokal, orter i södra Österbot-<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
ten har drabbats mycket hårt i<br />
vinter. För några år sedan var<br />
skadorna omfattande i nordligaste<br />
svenska Österbotten,<br />
berättar Henrik Nylund.<br />
– Naturplantor är ett alternativ<br />
när man vill komplettera<br />
skadade planteringar, men i<br />
större skala är det knappast<br />
möjligt.<br />
Henry Höglund instämmer,<br />
och påpekar att plantering<br />
med naturplantor nog också<br />
förutsätter att man är pensionär<br />
och själv intresserad av att<br />
jobba i skogen.<br />
”Vi grannar hjälper<br />
varandra”<br />
Henry Höglund (t.h.) har alltid anlitat skogsvårdsföreningens fackman<br />
Henrik Nylund som rådgivare när han gjort insatser i sitt skogsskifte.<br />
Hans skogsskifte, lägenheten<br />
Anttas, finns på Villbacka<br />
”Under årens lopp har det blivit<br />
flera hundra plantor.”<br />
gårdsnummer i Lillby, Purmo.<br />
För honom har skiftet också<br />
känslomässiga värden, eftersom<br />
det är arv efter far och<br />
farfar. Skiftet finns i närheten<br />
av den plats där fädernegården<br />
också stått en gång i tiden.<br />
– Närheten till odlad mark<br />
har gjort att sorkskador uppstått<br />
under årens lopp, men<br />
annars växer det bra här. Jag<br />
skattar mig också lycklig som<br />
får ha goda grannar, och vi<br />
ger varandra handtag när så<br />
behövs.<br />
Henry Höglund är pensionerad<br />
fabriksarbetare och bor<br />
i Jakobstad. ”Torpet” i Purmo<br />
skapade han tillsammans med<br />
numera bortgångna hustrun<br />
Ragni, och hon trivdes också<br />
tillsammans med honom i<br />
planterings- och röjningsarbete<br />
i skogen. <br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BERTEL WIDJESKOG<br />
Måstepryl för<br />
skogsägare<br />
Ett USB-minne eller en<br />
minnespinne i form av en<br />
motorsåg finns nu att köpa<br />
på nätet, rapporterar Gad-<br />
Geeks, som är en hemsida<br />
för pryltokiga. Minnet är<br />
på två gigabit. Priset är<br />
omkring tjugo dollar. <br />
5
SKOGSVÅRD<br />
Välj markberedningsmetod<br />
enligt växtplats<br />
ÅREN SOM EFTERFÖLJER REKORDAVVERKNINGARNA VI SETT DE<br />
SENASTE ÅREN BORDE SYSSELSÄTTA DE FLESTA SKOGSÄGARE OCH<br />
SKOGSFACKMÄN MED FRÅGOR OM MARKBEREDNING, FÖRNYELSE<br />
OCH PLANTERING. MARKBEREDNINGSMASKINER OCH METODER<br />
HAR UTVECKLATS EN DEL UNDER SENARE ÅR MEN ÄNNU FINNS<br />
DET RÅD PÅ ATT FÖRBÄTTRA. EN GEMENSAM MÅLSÄTTNING<br />
FÖR ALLA ÄR SÄKERT ATT SÅ ENKELT OCH EKONOMISKT SOM<br />
MÖJLIGT FÅ UPP ETT NYTT PLANTBESTÅND PÅ DE AVVERKADE<br />
AREALERNA.<br />
En trend vi idag kan se<br />
är att man strävar efter<br />
allt mer effektiva resultat<br />
med mindre synliga<br />
spår. Också miljöaspekterna<br />
spelar in. Innan skogsägaren<br />
kommer så långt att han eller<br />
hon kan koncentrera sig på att<br />
välja markberedningsmetod<br />
är det en del förberedande arbeten<br />
som det kan löna sig att<br />
tänka på. Tillvaratagande av<br />
hyggesresterna har blivit allt<br />
mer allmänt i takt med att efterfrågan<br />
på grot till energianvändning<br />
ökar. För den som<br />
snabbt vill anlägga det nya<br />
plantbeståndet kan det här<br />
löna sig att ta en funderare.<br />
Forskningsresultat har visat<br />
att plantorna växer långsammare<br />
om alla hyggesrester avlägsnas<br />
innan barren har fallit.<br />
I allmänhet lämnas en del<br />
av hyggesresterna (ofta trettio<br />
procent) kvar i skogen för att<br />
näringsbortfallet inte ska bli<br />
för stort.<br />
Alla metoder ger god växtstart<br />
och mindre plantskador<br />
Det bästa växtunderlaget för<br />
skogsplantor är en blandning<br />
av mineraljord och humus.<br />
Den här typen av växtunderlag<br />
eftersträvas vid all markberedning.<br />
Forskningsresultat<br />
visar att markberedningen<br />
också minskar snytbagge- och<br />
sorkskador i det kommande<br />
beståndet. På Sydkusten och<br />
i Österbotten är den mest<br />
använda markberedningsmetoden<br />
harvning, men också<br />
fläckupptagning och högläggning<br />
utförs på stora arealer.<br />
Enligt rekommendationen<br />
borde 80–90 procent av slutavverkningsplatsernamarkberedas.<br />
Det ska alltså finnas<br />
något speciellt skäl till att låta<br />
bli att markbereda.<br />
Entreprenörer finns<br />
Vice verkställande direktör<br />
Simo Jaakkola från Maskinföretagarnas<br />
förbund berättar<br />
att det i Finland finns drygt<br />
300 entreprenörer som arbetar<br />
med markberedning i<br />
olika former. Förbundet statistikför<br />
medlemmarnas utbud<br />
och den statistiken ger vi<br />
handen att det i Österbotten<br />
finns ett femtiotal entreprenörer<br />
som erbjuder markberedningstjänster.<br />
Största delen<br />
har uppgett att högläggning<br />
och fläckupptagning ingår i<br />
repertoaren men femton entreprenörer<br />
uppger också att<br />
de erbjuder plogning. I södra<br />
och sydvästra Finland har<br />
förbundet ett tjugotal entreprenörer<br />
som erbjuder högläggning<br />
och fläckupptagning<br />
och tre entreprenörer som har<br />
uppgett att de utför harvning.<br />
Utöver dessa siffror tillkommer<br />
de entreprenörer som har<br />
valt att statistikföra sig som<br />
vägbyggnadsentreprenörer<br />
och som också tillhandahåller<br />
markberedningstjänster,<br />
berättar Jaakkola.<br />
Fläckupptagningen är<br />
skonsam<br />
Vid fläckupptagningen avlägsnas<br />
några centimeter av<br />
markens humusskikt. Metoden<br />
är skonsam och gör inga<br />
djupa spår i marken. Fläckupptagningsmaskinen<br />
kan<br />
vara försedd med sådd- eller<br />
planteringsaggregat men metoden<br />
kan också föregå naturlig<br />
förnyelse. Fläckupptagning<br />
kan till och med göras med en<br />
jordbrukstraktor försedd med<br />
stubbrytningsaggregat. Fläckupptagningen<br />
som metod var<br />
enligt statistiken från år 2008<br />
oproportionerligt mycket mer<br />
populär på Sydkusten än i<br />
Österbotten. Förklaringarna<br />
kan vara många men sannolikt<br />
har den väldigt populära<br />
harvningsmetoden tagit över<br />
på vissa marker som borde<br />
fläckupptas i Österbotten.<br />
Ekonomin kan här spela in<br />
eftersom harvningen som<br />
metod är billig, förutsatt att<br />
förnyelsen lyckas. Kompletteringsarbetet<br />
är alltid kostsamt.<br />
Harvning passar inte i<br />
alla lägen<br />
Harvningen är en grövre metod<br />
av markberedning som<br />
gör upp till tio centimeter<br />
djupa fåror i marken. Harvningen<br />
är oproportionerligt<br />
populär i Österbotten, sjuttiotvå<br />
procent av den totala<br />
markberedningen utfördes år<br />
2008 genom harvning. Harvningsaggregat<br />
som samtidigt<br />
utför sådden av det kommande<br />
beståndet är ekonomiska i<br />
SKOGSODLING OCH MARKBEREDNING 2008<br />
Sydkustens privatskogar<br />
Österbottens privatskogar<br />
6 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
37 %<br />
43 %<br />
11 %<br />
4 %<br />
22 %<br />
41 %<br />
42 %<br />
Fläckupptagning<br />
Harvning<br />
Högläggning<br />
Omarkberedd<br />
plantering<br />
I statistiken från skogsforskningsinstitutet ingår all markberedning<br />
i privatskogarna som anmälts av skogsbolagen och skogsvårdsföreningarna.<br />
På Sydkusten uppgick markberedningsarealen<br />
till cirka 1 600 hektar och i Österbotten cirka 2 000 hektar.
drift och fungerar bra på rätt<br />
marktyper.<br />
På utpräglade granmarker<br />
kan det bli problem med gräs<br />
efter harvning och sådd. På<br />
sådana marker borde man<br />
föredra fläckupptagning eller<br />
högläggning. Det kan en ivrig<br />
självverksam skogsägare med<br />
tillgång till grävskopa till och<br />
med utföra själv.<br />
Högläggning med<br />
variationer<br />
Högläggning som markberedningsmetod<br />
ger upphöjda<br />
planteringspunkter, vilket är<br />
bra då marken på planteringsplatsen<br />
är sank, gräsbevuxen,<br />
humusrik eller kall. Metoden<br />
är aningen dyrare än andra<br />
markberedningsmetoder eftersom<br />
högläggning är mer<br />
tidskrävande.<br />
Dikningshögläggning,<br />
fläckhögläggning och vändhögläggning<br />
är olika modifieringar<br />
av högläggning. Högläggningsmetoderna<br />
lämpar<br />
sig som markberedning speciellt<br />
på försumpade marker<br />
där man samtidigt kanske vill<br />
göra en grund dikning på 20–<br />
50 centimeter.<br />
Anpassad plogning<br />
Den anpassade plogningen<br />
har ett dåligt rykte på grund<br />
av tidigare djupplogningar<br />
som utfördes i skogarna under<br />
1970-talet. Skogsbolagen<br />
har mer eller mindre helt<br />
frångått den här metoden som<br />
skulle lämpa sig som en billig<br />
metod på norra Finlands försumpade<br />
marker med tjockt<br />
humuslager. Enligt statistiken<br />
utfördes ingen anpassad plogning<br />
inom Kustens skogscentrals<br />
område i fjol.<br />
Handarbete på små ytor<br />
På mycket små ytor som ligger<br />
olägligt till kan det bli aktuellt<br />
att ta upp fläckar med en<br />
planteringshacka i samband<br />
med planteringen. Den här<br />
metoden lämpar sig bara för<br />
mycket små fläckvisa figurer.<br />
Det kräver förstås också att<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Högläggning lämpar sig som<br />
markberedningsmetod på humusrika<br />
marker. Här har gran<br />
planterats i högläggningshögen<br />
efter en dikningshögläggning.<br />
skogsägaren är ivrig och villig<br />
att ta till planteringshackan.<br />
Ge plantorna en chans<br />
Statistiken över planteringar<br />
och valda markberedningsmetoder<br />
för år 2008 ger vid<br />
handen att det på sydkusten<br />
inte planteras på helt omarkberedd<br />
mark. I Österbotten är<br />
motsvarande areal hårresande,<br />
nästan 1500 hektar planterades<br />
utan att marken hade<br />
markberetts. Chansen för att<br />
plantorna ska överleva utan<br />
markberedning är dålig och<br />
Foto: Bracke forest<br />
de här planteringarna som<br />
gjorts utan markberedning<br />
är ekonomiska risktagningar.<br />
Planteringsarbetet är värdefullt<br />
och det lönar sig därför<br />
absolut att se till att de plantor<br />
som planteras har bästa<br />
möjliga förutsättningar för att<br />
överleva. Dessa förutsättningar<br />
kan skogsägaren avsevärt<br />
förbättra genom att kräva rätt<br />
markberedning innan planteringsarbetet<br />
tar vid. <br />
TEXT:<br />
MARIA LINDÉN<br />
Brackes harv modell T-26 gör<br />
ett tydligt markberedningsspår<br />
på planteringsplatsen.<br />
Foto: Maria Lindén<br />
7
SKOGSVÅRD<br />
Purpurskinn mot<br />
Skogsforskningsinstitutets<br />
forskare med<br />
Henna Vartiamäki i<br />
spetsen försöker reda<br />
ut hur man kunde utnyttja<br />
rötsvampen purpurskinn<br />
(Chondrostereum purpureum)<br />
för att tillverka biologiska<br />
bekämpningspreparat mot<br />
stubbskott. Forskningen har<br />
pågått i några årtionden runt<br />
om i världen och i Kanada<br />
finns redan ett kommersiellt<br />
preparat i bruk på marknaden.<br />
Hos oss finns ännu inget<br />
preparat till salu.<br />
Stubbehandling med purpurskinn<br />
är den metod som<br />
forskarna försöker utveckla.<br />
Ett preparat som består av mycel<br />
från rötsvampen sprutas på<br />
den färska snittytan. Härifrån<br />
sprids svampen in i stubben<br />
och hindrar på så sätt att nya<br />
rotskott bildas. Metoden används<br />
redan på flera trädslag i<br />
Kanada med goda resultat.<br />
Purpurskinnet pionjär bland<br />
nedbrytarna<br />
Rötsvampen purpurskinn är en<br />
allmänt förekommande svamp<br />
också i de finländska skogarna.<br />
Den förekommer på olika<br />
lövträdslag och är också känd<br />
för att orsaka silverglans på<br />
fruktträd och prydnadsbuskar.<br />
Svampen bildar en fruktkropp<br />
med purpurfärgad undersida,<br />
därav namnet. Ovansidan är<br />
gråaktig. Purpurskinnssvampen<br />
startar förruttnelseprocessen<br />
i trädet och lever kvar i<br />
stubben i 1–2 år. Därefter tar<br />
andra rötsvampar vid.<br />
Vissa individer bättre<br />
bekämpare än andra<br />
I Skogsforskningsinstitutets<br />
forskning har det visat sig att<br />
svampens bekämpningseffekt<br />
mot stubbskott varierar mellan<br />
olika svampindivider. Det<br />
går alltså inte att tillverka slybekämpningspreparat<br />
av vilken<br />
purpurskinnssvamp som<br />
helst. Vissa purpurskinn har<br />
egenskaper som bryter ned<br />
stubbens lignin effektivare<br />
än andra. De svampindivider<br />
som producerade mycket enzym<br />
som bryter ned lignin,<br />
verkar lämpa sig bäst som<br />
slybekämpningspreparat.<br />
Klokt att sprida röta?<br />
Att sprida rötsvampspreparat<br />
i skogen verkar kanske inte<br />
så lockande. Forskarna har<br />
också undersökt användningens<br />
miljörisker. Här har man<br />
konstaterat att benägenheten<br />
att sprida röta till det kvarva-<br />
stubbskott<br />
rande beståndets träd varierar<br />
med årstiden. Maj månad var<br />
sämst med tanke på att rötan<br />
då kan spridas. Spridningen<br />
sker ändå endast genom sårinfektion<br />
till det kvarvarande<br />
beståndet och purpurskinn<br />
angriper endast lövträd.<br />
Vartiamäki konstaterar att<br />
det här inte medför något<br />
egentligt problem. – Sporer av<br />
purpurskinn finns i vilket fall<br />
som helst i rikliga mängder<br />
i luften, säger hon. Om man<br />
däremot stamkvistar ett bestånd<br />
kan det vara ett hinder<br />
för att samtidigt använda purpurskinn<br />
för slybekämpning,<br />
menar forskaren.<br />
Forskningen lovar gott<br />
Den forskning som gjorts i<br />
Finland bådar ändå gott. Man<br />
har konstaterat att biologisk<br />
bekämpning med hjälp av<br />
purpurskinn fungerar bra åtminstone<br />
i bekämpningen av<br />
stubbskott på björk. Effekten<br />
på andra trädslag är också<br />
lovande. – Vi har konstaterat<br />
att åtminstone stubbskott på<br />
rönn och asp minskar betydligt<br />
efter behandling med<br />
preparatet. Rönnens rotskott<br />
däremot kan till och med öka<br />
om stubben infekteras. – Det<br />
här är ännu bara preliminära<br />
resultat, påminner Vartiamäki.<br />
Flera undersökningar behövs<br />
nu för att hitta en lämplig<br />
svampstam eller blandning.<br />
Lång väg till kommersiell<br />
produkt<br />
Denna vår startar Skogsforskningsinstitutet<br />
ett nytt treårigt<br />
projekt för att få fram en effektivare<br />
preparatblandning.<br />
De tre mest lovande svamparterna<br />
som tagits fram i forskningen<br />
ska nu korsas. Vartiamäki<br />
med kolleger hoppas<br />
att på så sätt få fram en ännu<br />
effektivare finländsk stam av<br />
purpurskinn för bekämpningen<br />
av stubbskott.<br />
Om korsningen visar sig<br />
vara lyckad tar följande steg<br />
inom produktutvecklingen<br />
vid. Företaget Verdera Ab<br />
som också arbetat fram preparat<br />
för stubbehandling mot<br />
rotröta är Skogsforskningsinstitutets<br />
samarbetspartner i de<br />
här frågorna.<br />
Företaget har erfarenhet av<br />
att ta fram liknande preparat,<br />
Purpurskinnsvampens fruktkropp<br />
bildas på stubbarna<br />
under sommaren och hösten.<br />
Efter ett till två år övertas stubben<br />
av andra nedbrytare.<br />
8 SKOGSBRUKET 5/2009
I försöken sprutades mycelet på stubbarna med hjälp av en<br />
duschflaska. Om purpurskinnmycelet blir en kommersiell produkt<br />
ska användningen automatiseras.<br />
så Vartiamäki tror att produktutvecklingen<br />
kan gå rätt<br />
snabbt, om man bara genom<br />
korsning lyckas få fram en<br />
bra svampstam. Ett kapitel för<br />
sig är sedan arbetet med att<br />
få preparatet registrerat och<br />
godkänt för användning. Det<br />
är en process som kan vara<br />
tidskrävande med tester och<br />
digert pappersarbete.<br />
Innan den enskilda skogsägaren<br />
kan köpa ett färdigt<br />
preparat i affären kan det<br />
alltså ännu ta flera år. – Småskalig<br />
användning och testanvändning<br />
kan vi få se redan<br />
tidigare i våra skogar, tror<br />
Vartiamäki.<br />
Motsvarande preparat används<br />
redan i Kanada<br />
Idén med ett svamppreparat<br />
för att stoppa stubbskott är<br />
inte ny. I Kanada finns det redan<br />
åtminstone två preparat<br />
på marknaden. Vartiamäki<br />
varnar ändå för att använda<br />
det kanadensiska preparatet<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
här i Finland. Trots att det är<br />
fråga om samma svamp som<br />
den finländska, ser hon ändå<br />
att det kan finnas okända risker<br />
med att använda den i finländska<br />
klimatförhållanden.<br />
Ingen dyr råvara<br />
Om priset på det eventuella<br />
preparatet vågar Vartiamäki<br />
inte ännu säga någonting.<br />
Hon konstaterar i alla fall att<br />
själva råvaran, det vill säga<br />
purpurskinnsvampen, inte<br />
borde vara dyr att tillverka.<br />
Svampen är lätt att föröka och<br />
den är också rätt så snabbväxt.<br />
Man vet inte ännu hur<br />
mycket själva användningen<br />
kommer att kosta och vilka<br />
de eventuella behoven av tillläggsutrustning<br />
kan bli. <br />
TEXT: MARIA LINDÉN<br />
FOTO: HENNA VARTIAMÄKI<br />
Stubbskott kan kanske i framtiden förhindras med hjälp av ett<br />
preparat som automatiskt sprutas på slystubben i samband med<br />
röjning och gallringar.<br />
Ett allt mångsidigare Aktia<br />
till din tjänst!<br />
<br />
Välkommen till vårt kontor!<br />
<br />
www.aktia..<br />
<br />
9
Från kämppäliv till tomthyggen –<br />
Skogen har inte förändrats på 50 år<br />
TOPI Kemppainen är skogshuggare<br />
vid Södra skogsreviret.<br />
Han har arbetat som<br />
skogshuggare i hela sitt liv<br />
och tycker att rejält med snö<br />
i skogen hör till på vintern,<br />
den är inte alls störande. De<br />
stora förändringarna inom<br />
skogsbruket är i dag genomförda,<br />
tycker Kemppainen.<br />
Nuförtiden sköter den manuella<br />
skogshuggaren mest<br />
”tomthyggen”, maskinerna<br />
sköter resten. Skogarna har<br />
däremot inte i hans ögon förändrats.<br />
Träden är likadana<br />
som de alltid varit. Metoderna<br />
och verktygen har utvecklats,<br />
men skogen är ju den samma.<br />
MARJA Tolonen är revirinstruktör<br />
med arbetsområde<br />
inom Karis och hon är den<br />
som i huvudsak sysselsätter<br />
Topi. Skogshuggarens arbete<br />
består idag av hyggesuppdrag<br />
vintertid. Under barmarkstiden<br />
är det röjningar och plantering<br />
som gäller. Det är inte<br />
alltid lätt att hitta lämpliga<br />
arbetsobjekt medger Tolonen,<br />
och problem kan uppstå speciellt<br />
mellan säsongerna vid<br />
menförestider. Läget blir inte<br />
lättare av att skogsägarna just<br />
nu verkar spara på röjningarna<br />
och inte anlitar Reviret för att<br />
utföra dem av kostnadsskäl.<br />
Energivedsgallringar som kan<br />
göras med maskin och som<br />
ger ett plus minus noll resultat<br />
för skogsägaren eller till och<br />
med ett litet plus i kassan, går<br />
lättare att motivera för de prismedvetna<br />
skogsägarna.<br />
Handarbete i närhet av<br />
bebyggelse<br />
I mars när <strong>Skogsbruket</strong> besöker<br />
Kemppainens arbetsplats<br />
är en björkskog i centrum<br />
av Karis under arbete. Topi<br />
bottenröjer med röjsåg och<br />
gallrar sedan bort behövlig<br />
mängd björkstock och massaved<br />
med motorsåg. Arbetet<br />
sker i församlingens skog som<br />
ligger tätt intill ett bostadsområde<br />
i Karis stad i Raseborg.<br />
På frågan om det är en ovanlig<br />
arbetsplats att befinna sig<br />
så här nära inpå bebyggelsen<br />
konstaterar Topi att det idag<br />
är mera regel än undantag för<br />
honom att skiftet finns nära<br />
inpå bebyggelsen. Kontakten<br />
med invånarna är han van<br />
med. Också på det här skiftet<br />
har en av det närliggande<br />
Topi Kemppainen har arbetat<br />
de senaste tjugo åren<br />
som skogshuggare vid Södra<br />
Skogsreviret.<br />
bostadsområdets invånare<br />
hört sig för om det går att få<br />
samla ihop brännved. I Karis<br />
församlings björkskog gallrar<br />
han bort mellanträden och<br />
stammar av dålig kvalitet.<br />
Kvar blir ett jämnt bestånd<br />
med raka stammar som ska få<br />
svälla till stockgrovlek.<br />
Huggare i andra led<br />
Kemppainen är ursprungligen<br />
hemma från Pihtipudas i mellersta<br />
Finland, men har arbetat<br />
vid Södra skogsreviret de<br />
senaste tjugo åren. Den drygt<br />
50 åriga skogshuggaren är på<br />
gott humör och vid god vigör.<br />
– Roligt måste det ju vara att<br />
jobba i skogen, inte skulle<br />
man annars hålla på med<br />
det här, konstaterar han lugnt<br />
och suger under pausen på<br />
sin välformade pipa. Skogshuggarkarriären<br />
började han<br />
som femtonåring i sällskap<br />
av sin far i hemtrakterna. Som<br />
pojkspoling fick jag min första<br />
lön av Kymi-bolaget som senare<br />
blev Tehdaspuu, minns<br />
Kemppainen början av sin<br />
arbetskarriär. På den tiden, i<br />
slutet av 1960-talet, var ännu<br />
kämppälivet traditionellt. Man<br />
vistades flera veckor i streck<br />
på skogsskiftet tillsammans<br />
med bolagets övriga huggare.<br />
För en ung man var det här ett<br />
spännande sätt att komma in i<br />
arbetslivet. Om att inleda sin<br />
yrkesbana tillsammans med<br />
sin egen far säger Kemppainen<br />
däremot att det nog kan ha<br />
medfört mera skada än nytta.<br />
Motorsåg och yxa de första<br />
verktygen<br />
Kemppainen minns en av de<br />
första ”kämppän” han vistades<br />
10 SKOGSBRUKET 5/2009
i. Den hölls av en manlig husbonde<br />
som höll stugan varm<br />
och eldade bastun åt huggarna<br />
till kvällen. Ahtosuon<br />
kämppä var en rejäl timmerstuga,<br />
minns Kemppainen.<br />
På den tiden sköttes närtransporterna<br />
av virket med<br />
häst. Virket forslades sedan vidare<br />
med lastbilar. Fällningen<br />
skedde med motorsåg, men<br />
stammarna kvistades med<br />
yxa. I mån av möjlighet flottades<br />
stockarna från avverkningsplatsen.<br />
Om det fanns<br />
ett lämpligt vattendrag lagrades<br />
stockarna invid stranden,<br />
så att man lätt kunde fälla ned<br />
dem i vattnet för flottning.<br />
Barrträden apterades med<br />
hjälp av en måttkäpp, men<br />
björkfanerstockarna fick huggarna<br />
inte kapa innan lagets<br />
förman hade apterat dem.<br />
Bland de idag bortglömda<br />
arbetssätten minns Kemppainen<br />
till exempel hur man<br />
syrfällde skiften. Syrfällningen<br />
gick ut på att man fällde<br />
stammarna under våren och<br />
sommaren huller om buller<br />
så att de bildade ett glest lager<br />
som hängde luftigt ovanför<br />
marken. På det här sättet<br />
torkade virket upp innan man<br />
redde upp och körde ut det<br />
för flottning. Också veden<br />
skulle randbarkas för att den<br />
skulle torka bättre.<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
”Roligt måste det ju vara att<br />
jobba i skogen.”<br />
Under barmarkstiden är det<br />
mest röjningar och plantering<br />
som sysselsätter skogshuggaren.<br />
Den första motorsågen<br />
Kemppainen hanterade var<br />
amerikansk och av märket Mc<br />
Gullok. Nu är det Husqvarna<br />
som gäller både för röj- och<br />
motorsåg. Åt unga skogsarbetare<br />
som börjar karriären hälsar<br />
han att allt är upp till var<br />
och en själv. För att klara sig<br />
i branschen måste man vara<br />
du med sig själv och arbetet,<br />
det är inget som någon annan<br />
kan lära ut, hälsar Kemppainen.<br />
Sin utbildning har han<br />
fått i Jämsänkosken metsäkonekoulu<br />
och också genom<br />
arbetsledning i början av karriären.<br />
<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
MARIA LINDÉN<br />
Verktygen har utvecklats betydligt<br />
men skogarna är sig<br />
lika, tycker skogshuggaren<br />
med livslång erfarenhet.<br />
11
SKOGSSKADOR<br />
I sorkarnas spår<br />
SKOGSFORSKNINGSINSTITUTET FÖRUTSPÅDDE I HÖSTAS ATT DET<br />
BLIR STORA SORKSKADOR I PLANTSKOGARNA DENNA VINTER<br />
OCH FICK RÄTT, TYVÄRR. NU RAPPORTERAS DET SKADADE OCH<br />
FÖRSTÖRDA PLANTERINGAR RUNT OM I SVENSKFINLAND.<br />
Vid förfrågan får jag<br />
besked om att betydande<br />
skador finns<br />
i regionerna från<br />
Österbotten och Åboland<br />
till Nyland. Då snön smälte<br />
blottades sorkarnas framfart<br />
i hela sin förskräcklighet. Lokalt<br />
finns stora variationer,<br />
men överlag är skadorna extremt<br />
stora. Åland verkar ha<br />
kommit lindrigt undan liksom<br />
Snappertuna, Sibbo och<br />
Borgå skärgård.<br />
Skadorna granskas<br />
Mats Linnsén på Skogsvårdsföreningen<br />
Österbotten säger<br />
att det är fullt upp med<br />
granskningar av sorkskador<br />
nu. En slutlig uppfattning om<br />
skadornas omfattning får man<br />
först om några veckor. De<br />
plantor som är ringbarkade<br />
dör säkert medan de som endast<br />
har ”avklippt topp” kommer<br />
att överleva. Oftast är<br />
tallplantorna barkade medan<br />
granen är avklippt så att det<br />
finns gröna kvistar kvar. Denna<br />
skada kommer inte att<br />
märkas av längre fram.<br />
– Det är svårt att säga vad<br />
som styr sorkarnas beteende,<br />
säger Mats Linnsén. Det<br />
är lika stora skador på nya<br />
markberedda ytor som i gräsbevuxna<br />
planteringar. Samma<br />
iakttagelser kommer också<br />
från andra håll i svenskbygderna.<br />
Jag tittade själv närmare på<br />
sorkarnas framfart i Kyrkslätt.<br />
Markus Korkmans planteringar<br />
på Medvastö hade drabbats<br />
hårt. Närmare fem hektar<br />
hade så stora skador att det<br />
måste bli fråga om nyplantering.<br />
Vissa ytor hade kvar endast<br />
200 plantor per hektar.<br />
Tillgången på sork varierar<br />
från år till år och i södra Finland<br />
verkar det som om det är<br />
något slags toppår vart tredje<br />
år. Föregående toppår inföll<br />
2005–2006 och nästa topp<br />
väntas till åren 2011–2012.<br />
Årets alltför stora sorkpopulation<br />
bedöms krascha i sommar.<br />
Åkersorken och...<br />
Då man talar om sorkproblem<br />
är det fråga om åkersork och<br />
skogssork. Ofta samarbetar<br />
de så att den ena förorsakar<br />
skador under snön och den<br />
andra ovanför snön. Åkersorken<br />
är den besvärligare arten.<br />
Den angriper plantorna under<br />
snön. Plantorna ringbarkas<br />
och toppar och grenar bryts<br />
av. Ofta återstår endast en<br />
barkad pinne, en liten ”flishög”<br />
och exkrementer efter<br />
angreppet.<br />
Skogssorken rör sig på stammen<br />
ovanför snön där den<br />
äter bark och knoppar. Totalt<br />
Skadan är stor då grövre plantor ringbarkas och dör.<br />
”Det är svårt att säga vad som styr<br />
sorkarnas beteende.”<br />
En flerårig planta med en höjd på 50–60 cm har blivit ringbarkad.<br />
12 SKOGSBRUKET 5/2009
sett är de skador den förorsakar<br />
av lindrigare art.<br />
Förebyggande åtgärder<br />
Efter vad jag sett i vår är det<br />
svårt att genom normala<br />
skogsvårdsmetoder gardera<br />
sig mot sorkskador. En möjlighet<br />
skulle vara att plantera då<br />
sorkstammen är på väg nedåt<br />
och plantorna skulle få växa<br />
i lugn och ro ett par år före<br />
nästa sorkinvasion. Nu ser<br />
man dock att den metoden<br />
inte är säker då även fleråriga<br />
plantor med en höjd på femtio<br />
till sextio centimeter blivit<br />
ringbarkade.<br />
Ett annat råd som man gärna<br />
skulle dela ut är att hålla<br />
gräset borta, eftersom sorken<br />
trivs på gräsbevuxna marker,<br />
men inte heller detta håller.<br />
I Kyrkslätt såg jag hur även<br />
plantorna strukit med på väl<br />
markberedda områden där<br />
det knappt fanns ett grässtrå.<br />
Det enda som jag kommer på<br />
att skulle kunna klara en sorkinvasion<br />
är en lyckad naturlig<br />
förnyelse där det finns så<br />
mycket plantor att tillräckligt<br />
många skulle överleva.<br />
För planteringarna återstår<br />
endast att placera plantskydd<br />
på plantorna vilket visserligen<br />
medför en extra kostnad, men<br />
som denna vår känns motiverad.<br />
Skadeanmälan<br />
Om du påträffar betydande<br />
sorkskador i din skog så bör<br />
du kontakta skogsvårdsföreningens<br />
eller revirets funktionär<br />
och be om en värdering<br />
av skadornas omfattning. Om<br />
objektet fyller kriterierna för<br />
Kemerastöd görs en ansökan<br />
till skogscentralen.<br />
För skador av lindrigare<br />
art är åtgärden komplettering<br />
medan färre än 600 utvecklingsdugliga<br />
plantor per<br />
hektar betyder nyplantering.<br />
Stödet ersätter plantor i sin<br />
helhet samt delvis markberedning<br />
och planteringsarbete.<br />
Kemerastöd betalas ut<br />
endast en gång per objekt.<br />
Om du har en heltäckande<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
En vanlig syn då åkersorken gjort sitt och här kan man inte ens skylla på gräset.<br />
skogsförsäkring så ersätter den<br />
skadorna efter det självrisken<br />
och kemerastödet är avdraget.<br />
Det har dock visat sig att<br />
skogsägarna har varit dåliga<br />
på att försäkra sina skogar. De<br />
som har haft försäkringar har<br />
i allmänhet endast en försäkring<br />
mot skogsbrand.<br />
Sorkfeber<br />
Skogssorken sprider det s.k.<br />
Puumala viruset som förorsakar<br />
sorkfeber. Jag fick det<br />
Skogssorkens barkgnag i en tre meter hög tall.<br />
tvivelaktiga nöjet att genomgå<br />
sjukdomen under senaste<br />
sorktopp, vintern 2006.<br />
Viruset sprids genom<br />
”damm” från exkrementer<br />
som kan finnas i gräs, ris samt<br />
i lagerbyggnader och vedlider.<br />
Jag fick det troligen från<br />
vedförrådet. Inkubationstiden<br />
är två till tre veckor och symtomen<br />
är vanligen hög feber i<br />
drygt en vecka.<br />
Ibland kan dock symtomen<br />
vara lindriga och man förknippar<br />
den med förkylning.<br />
Först trodde jag också på<br />
förkylning men efter sex dygn<br />
uppsökte jag läkare och genom<br />
urinprov konstaterades<br />
att jag hade sorkfeber. Troligen<br />
lyckades jag genom att vila<br />
och dricka massor av vätska<br />
undvika sjukhusvistelse, men<br />
återhämtningen tog flera månader.<br />
Jag fick också veta att<br />
följdsjukdomarna kunde vara<br />
svåra infektioner så jag hade<br />
inga problem att ta det lugnt.<br />
Sjukdomen torde ge immunitet<br />
för framtiden.<br />
Sorken och viltet<br />
Man säger att inget är så dåligt<br />
att det inte har något gott med<br />
sig, så också i det här fallet.<br />
Sorken har stor betydelse för<br />
småviltet och skogshönsen då<br />
den utgör basföda för deras<br />
fiender.<br />
Under en period med riklig<br />
tillgång på sork så minskar<br />
predatorernas tryck på småviltet<br />
och dessa har större<br />
chanser att få fram nya kullar.<br />
God tillgång på föda för exempelvis<br />
räven betyder också<br />
att den får stora kullar och efter<br />
ett år finns det gott om räv<br />
i markerna. Då kraschar vanligen<br />
sorkstammen och trycket<br />
på skogshöns och hare blir<br />
onormalt stort igen. Så rullar<br />
”ekorrhjulet” på liv och död i<br />
naturen. <br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BJARNE ANDERSSON<br />
13
TEKNIK<br />
Nytt aggregat för slyröjning<br />
UNDER EN LÄNGRE TID HAR VI I FINLAND UTVECKLAT OCH<br />
TESTAT AGGREGAT FÖR MASKINELL RÖJNING. ETT AGGREGAT<br />
SOM RYCKER UPP SLYET RUNT PLANTORNA HAR I FÖRSÖK GETT<br />
GODA RESULTAT.<br />
Det här aggregatet<br />
är avsett för den<br />
första slyröjningen,<br />
då det räcker<br />
med att slyet närmast plantorna<br />
röjs bort.<br />
Slyet kläms fast….<br />
Aggregatet monteras i kranspetsen<br />
på en skogstraktor eller<br />
avverkningsmaskin. Det är<br />
nästan fyrkantigt till formen.<br />
Sidorna är 2,5 meter resp.<br />
2,15 meter.<br />
Sex tvärgående balkar delar<br />
in aggregatet i fem sektioner.<br />
När aggregatet sänks över en<br />
planta, blir slyet i någon av de<br />
fem sektionerna. I mitten finns<br />
en skyddshäck med måttet 42<br />
centimeter x 55 centimeter,<br />
som skyddar den planta som<br />
ska bli kvar. Det här kräver<br />
precision av föraren.<br />
Förarens arbete skulle underlättas<br />
om han på en display<br />
i hytten via en kamera monterad<br />
ovanför skyddshäcken<br />
kunde följa med aggregatets<br />
rörelser. Tekniska högskolan i<br />
Otnäs håller på och utvecklar<br />
en kamera.<br />
… och rycks upp<br />
När aggregatet är på rätt plats<br />
och plantan som ska bli kvar<br />
är i skyddshäcken, kläms slyet<br />
fast med hjälp av den rörliga<br />
ramen som har samma mått<br />
och samma indelning i sektioner<br />
som aggregatet. När<br />
aggregatet lyfts upp följer det<br />
fastklämda slyet med inkl.<br />
rötter. Slyet rycks upp ur marken<br />
på samma sätt som när vi<br />
rensar ogräs för hand i trädgårdslandet.<br />
Aggregatet rycker upp sly<br />
inom en radie på en meter<br />
runt omkring plantan. Det väger<br />
omkring tusen.<br />
Plantorna får vara högst<br />
2 meter<br />
Slyröjningen bör utföras när<br />
barrträdsplantorna är 1–2 meter<br />
höga, vilket betyder 4–7 år<br />
efter planteringen. Då hinner<br />
varken nytt lövsly, högvuxet<br />
gräs eller hallonris längre<br />
ifatt plantorna. När plantorna<br />
inte är högre, böjer de<br />
sig under maskinen och rätar<br />
upp sig igen. Ju längre räckvidd<br />
kranen har desto mindre<br />
behöver skogstraktorn eller<br />
avverkningsmaskinen köra i<br />
plantskogen.<br />
I plantskogar med tätt lövsly<br />
ska aggregatet orka rycka upp<br />
över femtio lövträdsplantor,<br />
både sådana som uppkommit<br />
av frö och från stubb- och<br />
rotskott. Mest kraft behövs i<br />
plantskogar med mycket sly<br />
av asp, vårtbjörk och rönn.<br />
Sly av rönn har tyvärr den<br />
egenskapen att stammen ofta<br />
”Eftersom det inte behövs någon<br />
senare röjning, bör dagsprestationen<br />
multipliceras med två.”<br />
Skyddshäcken i mitten sänks över den planta som ska bli kvar.<br />
Slyet blir i någon av de fem sektionerna och kläms fast.<br />
brister vid rothalsen, vilket<br />
innebär att rötterna blir kvar<br />
i marken och kan skjuta nya<br />
skott.<br />
Närmare två hektar per<br />
arbetsskift<br />
Kvalitetschef Kari Kuru på<br />
UPM Skog har uppfunnit det<br />
här aggregatet och Pentin Paja<br />
i Joensuu tillverkar det. UPM<br />
hade två aggregat i arbete i<br />
sina skogar i fjol. I år utökas<br />
antalet till fyra.<br />
Enligt Kuru klarar aggregatet<br />
av att slyröja 1,5–1,7 hektar<br />
per åtta timmar.<br />
– Eftersom det inte behövs<br />
någon senare röjning, bör<br />
dagsprestationen multipliceras<br />
med två, säger Kari Kuru.<br />
Ett aggregat av det här slaget<br />
har arbete 6–7 månader per<br />
år. <br />
14 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Foto: Kaisa Aholaakko.<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
När aggregatet lyfts upp rycks<br />
slyet inkl. en stor del av dess<br />
rötter upp.<br />
Foto: Kaisa Aholaakko.
Avverkningsmaskin<br />
med sex ben<br />
EN SEXBENT AVVERKNINGS-<br />
MASKIN SOM SKA MINSKA<br />
MARKSKADOR OCH KLARA<br />
KUPERAD TERRÄNG HAR UT-<br />
VECKLATS AV MASKININGEN-<br />
JÖR CHRISTIAN KNOBLOCH<br />
VID TEKNISKA UNIVERSITET I<br />
DRESDEN, TYSKLAND.<br />
Avverkningsmaskinen<br />
väger 7,5 ton<br />
och kranen har en<br />
räckvidd på tio meter.<br />
Den har sex ben och kan<br />
ta åtta meter långa steg. Från<br />
en och samma plats klarar<br />
den av att fälla och upparbeta<br />
trädstammar på en yta som är<br />
480 kvadrameter, vilket motsvarar<br />
en cirkel med en radie<br />
på drygt tolv meter.<br />
Benen på avverkningsmaskinen<br />
är av teleskoptyp. De<br />
går att dra in och fällas upp i<br />
lodrät ställning bakom hytten.<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Här står den sexbenta avverkningsmaskinen på tre ben med tre ben uppfällda bakom hytten.<br />
Än så länge finns den sexbenta<br />
avverkningsmaskinen Silvadere<br />
bara på ritbodet.<br />
Knobloch uppger att maskinen<br />
ska kunna ta sig fram<br />
i backar med 36 graders lutning<br />
och korsa diken som är<br />
4,6 meter breda.<br />
Timberjack, numera John<br />
Deere, tog i slutet på 1990-<br />
talet fram en sexbent avverkningsmaskin<br />
som testades i<br />
det praktiska skogsbruket. En<br />
prototyp byggdes och sedan<br />
lades projektet på is.<br />
Barnstol i papper<br />
Materialet i stolen ser ut och känns som vanligt papper.<br />
Ändå tål stolen vatten och kan stå utomhus i<br />
flera år utan att gå sönder.<br />
Hemligheten ligger i materialet, Durapulp. Det kan liknas<br />
vid det material som äggkartonger tillverkas av. Styrkan får<br />
cellulosan av en polymer baserad på mjölksyra från majs.<br />
Det gör att stolen är komposterbar.<br />
Stolen visades första gången på möbelmässan i Milano<br />
i slutet av april. Bakom stolen finns det svenska skogsbolaget<br />
Södra och forskningsföretaget Packforsk. Det är inte<br />
ännu bestämt om barnstolen ska serietillverkas och säljas i<br />
handeln. I första hand ska stolen visa vad man kan göra av<br />
pappersmassa.<br />
Stolen har fått namnet Parupu efter det japanska ordet för<br />
pappersmassa. <br />
Källa: Skogsland 16/2009<br />
Ett par millimeter tjock DuraPulp räcker för att<br />
bära en människas tyngd.<br />
15
Framgångsrik träför-<br />
ädling i Terjärv<br />
FÖRETAGET STONICWOOD I SMÅBÖNDERS, TERJÄRV, KÄNNER<br />
INTE AV NÅGON LÅGKONJUNKTUR. FÖRSTA HALVÅRET VISAR<br />
TVÄRTOM EN PRODUKTIONSÖKNING PÅ TRETTIO PROCENT OCH<br />
JUST NU INVESTERAS I EN NY PRODUKTIONSLINJE. FÖRETAGET<br />
TILLVERKAR LASTPALLAR, E<strong>MB</strong>ALLAGE OCH ANDRA TRÄPRODUK-<br />
TER FÖR INDUSTRIN.<br />
Företaget tog en blygsam<br />
start år 1997.<br />
Kompanjonerna Hans<br />
Nikula och Karl-Johan<br />
Storbacka köpte en begagnad<br />
hyvelmaskin och den placerade<br />
de i ett nedlagt foderfryseri.<br />
– Vår tanke var att hyvla lite<br />
då och då, men tydligen höll<br />
vi för låga priser eftersom det<br />
genast blev ett heltidsjobb,<br />
funderar Hans Nikula.<br />
Fryseriet ligger så långt<br />
borta man komma i de österbottniska<br />
svenskbygderna, på<br />
språkgränsen mot Vetil. Det<br />
hade använts för framställning<br />
av pälsdjursfoder, men<br />
stod tomt.<br />
Pub och lastpallar<br />
De två kompanjonerna satte<br />
tvivlarna på skam – flera<br />
gånger om. I fryseriets källare<br />
inreddes nämligen en pub.<br />
Den fick namn efter den klassiska<br />
mjölkningsmaskinens<br />
vitala del – Pulsatorn.<br />
– Vi har vant oss vid att folk<br />
skrattar åt våra idéer, men det<br />
bjuder vi på.<br />
Med smart marknadsföring<br />
och god betjäning fick Pulsatorn<br />
snabbt en stabil kundkrets,<br />
så nu fanns det sysselsättning<br />
så att säga dag och<br />
natt.<br />
Men Hans Nikula insåg<br />
snart att det fanns mera att<br />
hämta inom träförädlingen,<br />
så efter 4–5 år stängdes puben<br />
Leveranser enligt minutprogram<br />
– Vårt sortiment innefattar<br />
över 200 olika produkter,<br />
skräddarsydda enligt kunders<br />
önskemål. Och vi står ofta<br />
också för kundens lagerhållning,<br />
vilket betyder att leve-<br />
”Vår tanke var att hyvla lite då<br />
och då, men tydligen höll vi för låga<br />
priser eftersom det genast blev ett<br />
heltidsjobb.”<br />
och fryseriet togs helt i bruk<br />
för en avancerad maskinpark.<br />
År 2000 löste han ut sin kompanjon,<br />
vilken hade övertagit<br />
hemgårdens jordbruk.<br />
Det mesta i produktionen sker med maskiner och robotar, men Hans Nikula konstaterar att det<br />
nog också krävs handarbete. Hans granne Richard Svartsjö hanterar lastpallar.<br />
ranserna måste skötas nästan<br />
enligt minutprogram. Därför<br />
har vi också två egna lastbilar,<br />
snart en till, som kör ut<br />
produkterna vid önskad tidpunkt.<br />
Produktionskapaciteten<br />
omräknad i antalet lastpallar<br />
per dag ligger nu kring 1 400,<br />
men en ny spiklinje ökar den<br />
ytterligare.<br />
– Spiklinjen tillverkas för<br />
oss enligt vår planering. Det<br />
gäller ju att försöka hinna före<br />
konkurrenterna också ifråga<br />
om produktionsmetoder, konstaterar<br />
Hans Nikula.<br />
Bra läge<br />
Hans Nikula ser inga problem<br />
med att verka i Småbönders, i<br />
synnerhet inte sedan byvägen<br />
förbättrats så att långtradare<br />
kan trafikera året runt.<br />
– Vi har en skrymmande varuhantering<br />
och behöver den<br />
tomt på en och en halv hektar<br />
som finns just här. Råvarorna<br />
och skrymmande färdiga produkter<br />
passar inte heller in i<br />
en tätortsmiljö.<br />
16 SKOGSBRUKET 5/2009
Stonicwood sysselsätter nu<br />
tolv personer och Hans Nikula<br />
ser ingen anledning att<br />
minska på styrkan.<br />
– Tvärtom kan det bli nödvändigt<br />
med någon till när<br />
den nya spiklinjen och pågående<br />
utbyggnad tas i bruk.<br />
Hans Nikula är själv lite förvånad<br />
över att han hamnade i<br />
träbranschen.<br />
– Jag körde långtradare i<br />
tretton år och har nog varit<br />
mera intresserad av metall<br />
och maskiner. Men som<br />
chaufför lärde jag mig en hel<br />
del om lastpallar och här i fabriken<br />
behövs också tekniskt<br />
kunnande, påpekar han. <br />
TEXT OCH FOTO:<br />
BERTEL WIDJESKOG<br />
SKOGSBILDEN SKOGSBILDEN SKOGSBILDEN SKOGSBILDEN<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Heidi och Hans Nikula trivs med att kunna arbeta i eget företag, och för dem ger inte heller<br />
marknadsläget någon anledning till bekymmer.<br />
Den unika skogsbilden<br />
Har du sett ett träd<br />
som ser konstigt<br />
ut? En annorlunda<br />
fågelholk eller något<br />
annat som har fått dig att<br />
stanna upp under en skogsvandring.<br />
Ta ett foto och skicka in det<br />
till redaktionen med en kort<br />
beskrivning av vad fotot visar,<br />
Det här fotot är inskickat av<br />
Tom Engström, som är verksamhetsledare<br />
i Väståbolands<br />
skogsvårdsförening.<br />
”Det här tallbeståndet<br />
planterade jag år 1974, då<br />
jag extraknäckte på fritiden.<br />
Det är ett tallbestånd på Pyhänsuu<br />
gårds marker. Gården<br />
ägs numera av Mikael Vilppu<br />
var det är taget osv. Vi vill i<br />
första hand ha färska bilder.<br />
Helst tar vi digitala bilder.<br />
Skicka dem till skogsbruket@<br />
tapio.fi.<br />
Vi publicerar bilderna i<br />
tidningen under vinjetten<br />
SKOGSBILDEN och även på<br />
<strong>Skogsbruket</strong>s webbsajt www.<br />
skogsbruket.fi. <br />
och den ligger i Väståbolands<br />
stad, Pargas, cirka sex kilometer<br />
nordväst om centrum.<br />
Tallbeståndet har röjts i sin<br />
ungdom och det ska nu gallras<br />
första gången. Jag har ingen<br />
förklaring till hur björken har<br />
börjat slingra sig runt tallstammen.<br />
Ingen människa har sitt<br />
finger med i spelet.” <br />
17
Vår i trädgården<br />
– tips för trädgårdsintresserade<br />
MED TRÄD, BUSKAR OCH ANDRA VÄXTER KAN DU SKAPA EN<br />
VARIATIONSRIK TOMT SOM PASSAR JUST DIG. MED DERAS HJÄLP<br />
SKAPAR DU OCKSÅ INSYNSSKYDD, VINDSKYDD OCH BULLER-<br />
SKYDD OCH MARKERAR GRÄNSEN MOT GRANNEN.<br />
SKOGSBRUKET HAR TRÄFFAT HORTONOM BÖRJE FRI I<br />
HANS TRÄDGÅRDSBUTIK I KOTTBY, HELSINGFORS, OCH HAN<br />
GER LÄSARNA NÅGRA TIPS OM PLANTERINGAR PÅ TOMTEN.<br />
Utgå alltid från platsen,<br />
omgivningen,<br />
när du planerar<br />
tomten. Det säger<br />
Börje Fri. Vad passar in<br />
i miljön? I en gammal miljö<br />
ska vi inte införa främmande<br />
element som marktäckningsmaterial<br />
i skrikiga färger som<br />
t.ex. färgad flis.<br />
– Flis hör för övrigt inte<br />
hemma i trädgårdsrabatter,<br />
säger Börje Fri. Flis och bark<br />
under buskar gör att marken<br />
värms upp mycket långsammare<br />
på våren. Det hindrar<br />
visserligen ogräs från att gro,<br />
samma effekt kan man uppnå<br />
genom att plantera tillräckligt<br />
tätt, så att planteringen sluter<br />
sig utan tomma ytor.<br />
Plantera i upphöjd bädd<br />
– Jordmånen avgör vad man<br />
kan odla på tomten, men<br />
jordmånen går att förbättra.<br />
Man behöver inte gräva djupa<br />
gropar och fylla dem med<br />
matjord. Det går lika bra att<br />
skapa en upphöjd bädd åt<br />
växterna. Ovanpå gräsmattan<br />
breder man ut matjord i ett<br />
20–35 centimeter tjockt lager<br />
och formar planteringsytan<br />
som man vill. Mikroklimatet i<br />
upphöjd bädd blir också varmare.<br />
Temperaturökningen är<br />
så stor att växtzonen förbättras<br />
ett steg, till exempel växtzon<br />
II blir växtzon I.<br />
Tillgången på ljus, bestämmer<br />
också långt vilka växter<br />
som passar på en plats. Vissa<br />
växter ska ha skugga, andra<br />
halvskugga och så finns det<br />
växter som kan bada i sol hela<br />
dagen utan att avdunstningen<br />
blir för stor. Halvskugga betyder<br />
att växten kan stå i gassande<br />
sol halva dagen, men<br />
vill ha eller klarar av skugga<br />
den andra halvan av dagen.<br />
De flesta växterna tycker<br />
om detta ljusklimat.<br />
Enligt Fri behöver man inte<br />
täcka in gamla tujor och motsvarande<br />
växter på våren.<br />
– Rhododendron av olika slag,<br />
som t.ex. den blå tuvalprosen,<br />
är vacker både sommar- och<br />
vintertid, framhåller Börje Fri.<br />
De flesta klematisar vill ha bördig<br />
jordmån och halvskugga, men<br />
det finns också arter för mager<br />
mark som tål solgass hela dagen.<br />
– Om växten har fått tillräckligt<br />
med vatten på hösten<br />
och är i god kondition, klarar<br />
den soltorkan på våren.<br />
Vi har växter som<br />
blommar i april<br />
– Skapa tillräckligt stora enhetliga<br />
ytor med träd, buskar<br />
och andra växter. Samla<br />
planteringarna till hela ytor,<br />
det ser bra ut och underlättar<br />
skötseln<br />
– En liten tomt kräver bättre<br />
planering än en större. Med<br />
större växter på en liten tomt,<br />
börjar tomten, trädgårdsrummet,<br />
se större ut. I grupper<br />
med träd och buskar kan man<br />
plantera rosor och klematis.<br />
Det finns rosenbågar som<br />
fungerar utmärkt med klematis.<br />
Det ger liv i trädgården<br />
och tillför det lodräta elementet<br />
på plana ytor.<br />
– Tänk också på växternas<br />
blomningstid. Det är ju<br />
mycket trevligare om man<br />
alltid har någon växt i blom,<br />
dvs. från april till november.<br />
Trollhassel ( Hamamelis ) är<br />
exempel på en buske som<br />
blommar i april på bar kvist.<br />
Lökväxterna blommar för fullt<br />
i april.<br />
Idegran och tuja ger<br />
grönska på vintern<br />
– Vintergröna växter passar<br />
bra hos oss. Idegranens<br />
vackra gröna färg är enastående.<br />
Inget annat barrträd har<br />
18 SKOGSBRUKET 5/2009
motsvarande djupgröna färg.<br />
Numera finns det också upprättväxande<br />
former av idegran.<br />
När färgerna i naturen<br />
försvinner och snön kommer<br />
är det barrväxterna som ger<br />
tomten karaktär. Det kan löna<br />
sig att börja planera vårens<br />
planteringar redan på vintern,<br />
då inga andra synintryck stör.<br />
Douglasgran och tuja är andra<br />
ypperliga barrväxter.<br />
– Thuja ´Smaragd´ har den<br />
fördelen att den bibehåller<br />
sin växtform oklippt. Klematis<br />
framför några tujor, som<br />
de kan växa upp kring, är en<br />
härlig kombination.<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
200 olika arter och sorter. Vet<br />
du att vi har en lianväxt i Finland,<br />
frågar Börje? Nej, svarar<br />
jag och då berättar han att sibirisk<br />
klematis (Clematis sibirica)<br />
är en lianväxt. Det är fråga<br />
om samma unika fridlysta<br />
växt som växer på Bötombergen<br />
i Lappfjärd, där den kalllas<br />
sippranka. Bladen liknar<br />
mycket vitsippans blad.<br />
– Nu kan man köpa den<br />
och det är en mycket härdig<br />
klematis. Den klarar sig ända<br />
upp till Rovaniemi. Den passar<br />
på alla slags tomter.<br />
– De flesta klematis vill ha<br />
bördig jordmån och halvskug-<br />
”Jordmånen avgör vad man kan<br />
odla på tomten, men jordmånen går<br />
att förbättra.”<br />
– Äppelträd, körsbärsträd<br />
och rhododendron är vackra<br />
både sommar- och vintertid.<br />
Med olika kombinationer av<br />
grönt och gråa blad, som t.ex.<br />
malörtens blad, och rödbladiga<br />
växter blir det himmelskt<br />
vackert i trädgård under<br />
en`lång tid. Lyckas man ännu<br />
få in lite rosa och ljusblått är<br />
det pricken över i:et.<br />
Det finns klematis för både<br />
mager och bördig jord<br />
Börje Fris stora passion, förutom<br />
perenner, är klematisar.<br />
Till försäljning har han över<br />
ga, men det finns undantag.<br />
Stor styvklematis (Clematis<br />
mandchurica) och gullklematis<br />
(Clematis tangutica) är två<br />
arter för magra marker som<br />
också tål starkt solljus. Den<br />
första har vita blommor och<br />
den senare har gula.<br />
Det räcker med ett gödeselmedel<br />
Beträffande gödsling säger<br />
Börje Fri att det räcker med en<br />
gödsling per växtsäsong.<br />
– Med ett långtidsverkande<br />
gödselmedel för gräsmattan<br />
kan man i princip gödsla allt<br />
Narcisser är en av de få<br />
lökväxter som får stå i fred för<br />
rådjur, hare och kanin.<br />
Krukodlade plantor kan<br />
planteras från april till november.<br />
som växer på tomten. Inte<br />
behöver man köpa så många<br />
olika gödselmedel. Det viktiga<br />
vid spridningen på våren<br />
är att gödseln sprids när det är<br />
vått. I samband med ett regn<br />
är det ypperligt att sprida ut<br />
handelsgödseln.<br />
– För snabbväxande sommarblommor<br />
är bevattningsgödsling<br />
fungerande. De behöver<br />
mycket näring i början<br />
av växtsäsongen, från mitten<br />
av maj till slutet av juni. Då<br />
är det ljusast hos oss och då<br />
växer blommorna mest och<br />
behöver näringen.<br />
– Aska som man tar ut från<br />
spisen, kan bra spridas på<br />
tomten. Det finns nog ingen<br />
risk för att vi överkalkar med<br />
aska. Under vintern kan man<br />
bra sprida askan på snön i<br />
samband med att man tömmer<br />
spisen på aska.<br />
Höstplantering är lika säker<br />
som vårplantering<br />
Växter kan vi plantera från<br />
slutet av april till november.<br />
Men det kan vara bra att undvika<br />
den torraste perioden i<br />
juli.<br />
– I Finland är vi dåliga på<br />
att plantera under hösten, sä-<br />
Växter för skogstomter<br />
idegran (Taxus baccata)<br />
rhododendron<br />
mahonia<br />
järnek (Ilex aquifolium)<br />
bollformig tuja<br />
Järnek är en vintergrön buske<br />
som också klarar sig på mindre<br />
bördiga marker, t.ex. på<br />
tomter i skogsmiljö.<br />
ger Börje Fri. En stor fördel<br />
med höstplanteringarna är<br />
att det finns tillräckligt med<br />
fukt i marken. Planteringarna<br />
har blivit så mycket säkrare i<br />
och med de krukodlade plantorna.<br />
De rotar sig snabbt och<br />
ger fortare en planta i tillväxt.<br />
<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Växter för tomter med<br />
bördig mark<br />
idegranar (Taxus baccata)<br />
schersminer<br />
syréner<br />
klematis<br />
midsommarros<br />
(Rosa pimpinellifolia)<br />
buskrosor<br />
lökväxter<br />
19
Värdinnan gjorde<br />
huggarlägret drägligt<br />
I VÅRT LANDS HISTORIA INTAR BERÄTTELSERNA OM SKOGSHUG-<br />
GARNAS HÅRDA ARBETE EN MYCKET CENTRAL PLATS. FILMER,<br />
ROMANER, BIOGRAFIER OCH OTALIGA DOKUMENTÄRER SKILD-<br />
RAR ETT HÅRT LIV, MEN BERÄTTAR SAMTIDIGT OM FRISKA, KRAF-<br />
TIGA OCH VÄLTRÄNADE MÄN SOM LADE GRUNDEN FÖR VÅRT<br />
VÄLSTÅND. DETTA GÄLLER I SYNNERHET TIDSPERIODEN EFTER<br />
VÅRA SENASTE KRIG. FINLANDS GRÖNA GULD VAR OCH ÄR<br />
FORTFARANDE GULD VÄRT!<br />
En nyutgåva av en anspråkslös<br />
bok, Kämppäemännän<br />
käsikirja<br />
(lägervärdinnans handbok<br />
fritt översatt) vars original<br />
trycktes 1948.<br />
Handboken lyfter fram kvinnan<br />
i den hårda och krävande<br />
miljö skogshuggarlägret utgjorde.<br />
Skogshuggarläger var mest<br />
förekommande i stora skogar<br />
i norr och öster, men också<br />
vid flottning och torvbrytning.<br />
Men också efterkrigstidens<br />
nödhjälpsarbetare bodde i<br />
liknande läger.<br />
Ett skogshuggarläger byggdes<br />
vid Salamajärvi, mellan<br />
Perho och Kinnula i början<br />
av 1950-talet som Finlands<br />
modernaste. Det rymde ett<br />
femtiotal bäddplatser, och<br />
kompletterades med ett stort<br />
stall. Centralvärme och rinnande<br />
vatten fanns redan från<br />
början. Området är numera<br />
nationalpark, och lägret fungerar<br />
som turistanläggning.<br />
I parken finns också andra,<br />
äldre huggarläger som är väl<br />
bevarade.<br />
Timmerbyggnad<br />
Huggarlägret bestod vanligen<br />
av en durabel timmerbyggnad<br />
med högsängar, kök/kökshörna<br />
och värdinnerum. 10–50<br />
huggare och körkarlar fick<br />
rum.<br />
Kökshörnan hade i bästa<br />
fall en gjutjärnsspis med flera<br />
plattor, en diskbänk och kärlskåp.<br />
Fanns ett särskilt kök<br />
serverades maten genom en<br />
lucka, ”Livets lucka”. I vissa<br />
fall måste maten tillredas på<br />
samma kamin som försåg huset<br />
med värme.<br />
Vattenförsörjningen löstes<br />
så att lägret anlades vid en<br />
sjö, en bäck, en älv eller källa.<br />
Ibland kunde också brunn<br />
grävas. Vattenkvaliteten och<br />
-tillgången var ju livsviktig<br />
för matlagning, disk och klädtvätt.<br />
Lägret anlades vanligen av<br />
virkesköparen, ett skogsbolag,<br />
men i vissa fall också av<br />
skogsägaren. I Lappland var<br />
ju skogsägaren ofta statliga<br />
forststyrelsen.<br />
Det var först på 1940-talet<br />
som man insåg att värdinnan<br />
också behövde utbildning,<br />
varför Metsätyöhuolto startade<br />
tvåveckorskurser. Dessa<br />
kom att ge mycket positiv effekt,<br />
speciellt på matkulturen<br />
i huggarlägren.<br />
I handboken betonas just<br />
matlagningen och matens<br />
näringsinnehåll. Det påpekas<br />
att skogarbetaren kräver mera<br />
näring än de flesta andra arbetare,<br />
och att det var viktigt att<br />
maten räckte till. Dessutom<br />
hade värdinnan en viktig uppgift<br />
i att hålla åt löss, loppor,<br />
råttor och möss. Det påpekas<br />
att ohyra stör nattsömnen,<br />
och detta försämrar huggarens<br />
arbetsprestation. Blåsyra,<br />
och mot slutet av 1940-talet,<br />
också DDT, användes för att<br />
bekämpa ohyran.<br />
Lutsten och lutvatten var<br />
viktiga medel när hygienen<br />
och renligheten skulle ombesörjas.<br />
I regel fanns också en<br />
bastu vid lägret, men den eldades<br />
i bästa fall 2–3 gånger<br />
per vecka. Liksom i krigen<br />
användes bastun oftast just<br />
för avlusning.<br />
I handboken påpekas att<br />
löss och annan ohyra trivs i<br />
damm, fukt och smuts, varför<br />
renlighet, klädtvätt och<br />
vädring var mycket viktigt.<br />
Luutsalo i Heinävesi, en kämppä som flyttats och moderniserats, men som i storlek och utformning<br />
fortfarande är autentisk.<br />
20 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Foto. Bertel Widjeskog
Kämppäemännän käsikirja.<br />
Golvet borde skuras minst en<br />
gång i veckan, i köket en gång<br />
varje dag.<br />
Mot detta finns många vittnesmål<br />
om att huggarna ofta<br />
sov i sina arbetskläder...<br />
Potatis och fläsk<br />
Potatis och fläsk var de viktigaste<br />
ingredienserna i huggarkosten.<br />
Värdinnan skulle<br />
ha ett förråd som förslog till<br />
ett kilo potatis per person och<br />
dag. På den tiden var det också<br />
allmänt känt att fläskpriset<br />
steg till höstarna, eftersom<br />
skogshuggarna då drog ut till<br />
sina läger.<br />
Redan 1948 hade man en<br />
mycket ingående kunskap om<br />
födans närings- och vitamininnehåll.<br />
I boken finns därför<br />
en kaloriförteckning för olika<br />
födoämnen, likaså en förteckning<br />
över vilka vitaminer och<br />
andra viktiga beståndsdelar<br />
som behövde ingå. Maten<br />
skulle också ha ett tuggmotstånd,<br />
adent på modernt matspråk.<br />
Högst på kravlistan stod<br />
dock mängden – maten skulle<br />
vara tillräcklig. På kravlistan<br />
långt ned finns en detalj som<br />
många säkert skriver under<br />
– en kort vilostund efter maten!<br />
Detta sades då stimulera<br />
matsmältningen. Gick huggaren<br />
direkt till jobbet efter<br />
maten fick matsmältningssystemet<br />
inte tillräckligt med<br />
blodgenomströmning, eftersom<br />
blodet tvingades ut till<br />
musklerna.<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Ekonomin var naturligtvis<br />
viktig också i värdinnans arbete,<br />
och boken ger tips om<br />
att grötar och vällingar i det<br />
avseendet var fördelaktiga.<br />
Dyrare ingredienser som kött<br />
och fisk kunde spädas med<br />
potatis, mjöl, gryn eller rotfrukter.<br />
Ändå betonades att<br />
kött och fisk måste användas<br />
för vitamin- och näringsinnehållet.<br />
Väl tillredd<br />
Värdinnans roll var mycket<br />
viktig. Även billig och enkel<br />
mat kunde accepteras när<br />
den var väl tillredd, smakfullt<br />
serverad på rena fat – av en<br />
välvårdad och ren värdinna!<br />
Sålunda betonas att värdinnan<br />
bör ha en spegel på<br />
köksväggen, alltid använda<br />
förkläde – och bemöta samtliga<br />
i lägret likvärdigt!<br />
Värdinnan rekommenderas<br />
också utnyttja sommarens lediga<br />
stunder till att samla bär,<br />
svamp och örter för att dryga<br />
ut vinterns matsedel i lägret.<br />
Det förekom också att läger<br />
höll svin eller någon ko för<br />
matförsörjningen.<br />
Också frusen potatis<br />
Ett knep som våra frontsoldater<br />
också kände till var att<br />
frusen potatis kan göras fullt<br />
ätbar. Potatisen sätts då som<br />
frusen direkt i kokande vatten.<br />
Frusen potatis måste i så fall<br />
också hållas frusen så länge<br />
den fanns, förruttnelse inträder<br />
så snart den tinar upp.<br />
Bröd var naturligtvis också<br />
oumbärligt i huggarlägret, och<br />
värdinnan skulle också baka<br />
detta – liksom vetemjölslängder<br />
och -bullar.<br />
Mjölken skulle helst vara<br />
färsk, men redan på 1940-talet<br />
fanns mjölkpulver att tillgå,<br />
och bokens receptdel ger<br />
också mjölkpulverblandning<br />
som alternativ till färskmjölk.<br />
Skötte dasset<br />
Till värdinnan hörde för övrigt<br />
också att hålla utedasset<br />
rent och snyggt, det skulle<br />
Kö till ”Livets lucka”<br />
i kämppän. (Bild<br />
ur boken Kämppäemännän<br />
käsikirja)<br />
Beskivs i boken<br />
Kämppäemännen<br />
käsikirja som<br />
värdinnans drömkök.<br />
Påpekas att blomvas<br />
och tavla inte är nödvändiga!<br />
(Ur boken<br />
Kämppäemännän<br />
käsikirja)<br />
En förmodligen<br />
ovanlig syn i huggarkojan,<br />
tre köksor<br />
i färd med att tillreda<br />
mat i ett kök som<br />
verkar både ljust och<br />
väl inrett. (Ur boken<br />
Kämppäemännän<br />
käsikirja)<br />
tvättas två gånger per vecka,<br />
vintertid med salt i vattnet så<br />
att detta inte frös. Dagligen<br />
skulle dasset strös med torv<br />
eller aska. Värdinnan skulle<br />
också klippa pappret i färdiga<br />
bitar. Om dasset sades att det<br />
åtminstone måste ha så täta<br />
väggar att insikt hindrades,<br />
samt att pappret inte virvlade<br />
runt i skogen.<br />
Likaså måste dasset ha dörr.<br />
Bänken kunde bestå endast<br />
av planka eller av en bänk<br />
med hål, men den måste ha<br />
en framvägg.<br />
Handboken ger mycket tydliga<br />
anvisningar om värdinnans<br />
förhållande till lägrets<br />
män, alla skulle behandlas<br />
lika, och revirindelningen var<br />
mycket klar. Dock vet vi att<br />
ett och annat äktenskap fick<br />
sin början i dessa läger – vad<br />
vore naturligare än detta!<br />
Skogshuggare vittnar om<br />
tämligen ensidigt liv i lägret,<br />
d.v.s. arbete och sömn.<br />
En radioapparat och kortspel<br />
förgyllde den lilla fritid<br />
som fanns. Skogshuggarna<br />
arbetade ju från gryning till<br />
skymning. Arbetet pågick ju<br />
också sju dagar i veckan.<br />
I TV vittnade en skogshuggare<br />
om hur han som fjortonåring<br />
följde med sin far<br />
till lägret. Arbetet utfördes<br />
som urakka, beting, och med<br />
en fjortonåring i skiftet blev<br />
förtjänsten bättre. Mannen<br />
mindes inte att han skulle ha<br />
fått någon ersättning av sin<br />
far, men nog hur han själv då<br />
drömde om att få ett eget beting<br />
att avverka.<br />
Handboken för lägervärdinnan<br />
utgör numera ett dokument<br />
över en tid som med de<br />
sista kämppähuggarna också<br />
försvinner i gravens glömska.<br />
<br />
Utgivare: Metsätyöhuolto, författare<br />
hushållslärare Lea Juvonen<br />
TEXT:<br />
BERTEL WIDJESKOG<br />
21
Torv – vårt svarta guld<br />
TORV TILLSAMMANS MED EN DEL GYTTJOR OCH LEROR ÄR<br />
PRAKTISKT TAGET DE ENDA GEOLOGISKA MATERIAL SOM KONTI-<br />
NUERLIGT FÖRNYAS. DEN SENASTE TIDEN HAR DET DEBATTERATS<br />
HETT OM TORVINDUSTRIN SKALL BEFRIAS FRÅN SIN KOLDIOXID-<br />
UTSLÄPPSBÖRDA GENOM ATT FÅ KLASSA TORVEN SOM FÖRNY-<br />
BAR RESURS.<br />
Genom landhöjning,igenväxning<br />
av sjöar och<br />
försumpning av<br />
låglänta skogsmarker bildas<br />
kontinuerligt nya torvmarker.<br />
Tillväxttakten på våra myrar<br />
varierar betydligt, men som<br />
ett medelvärde brukar man<br />
räkna med 0,5 mm per år. Det<br />
betyder att det i medeltal tar<br />
femtusen år för en meter torv<br />
att bildas i de klimatförhållandena<br />
som nu råder i Finland.<br />
Maximal är tillväxten vid den<br />
österbottniska kusten, där<br />
landhöjningen är störst och<br />
dör försumpning av stränder<br />
leder till en tillväxt på t.o.m.<br />
1 meter på hundra år. Torv<br />
började bildas i vårt land för<br />
ca 10 000 år sedan, eller efter<br />
att inlandsisen började dra<br />
sig tillbaka. Den huvudsakliga<br />
delen av våra torvvolymer<br />
har bildats de senaste tvåtusen<br />
åren efter den klimatförändring<br />
som då inträffade<br />
Torvtäkt är en viktig näringsgren i många kommuner.<br />
och vi fick ett kyligare och<br />
fuktigare klimat. Vår djupaste<br />
myr är Torronsuo i Tammela,<br />
som började bildas för 10 400<br />
år sedan och har ett mäktigt<br />
djup på över tio meter.<br />
Mångsidig användning<br />
Så länge den årliga tillväxten<br />
gott och väl överstiger det årliga<br />
torvuttaget, vilket det gör<br />
i vårt land, kan man egentligen<br />
inte betvivla torvens förnybarhet.<br />
Tillväxten är ändå<br />
inte helt och hållet tillgänglig<br />
för torvtäkt, bl.a. för att<br />
en stor del av tillväxten sker<br />
på naturskyddsområden. Finlands<br />
torvmarker sträcker ut<br />
sig på totalt 5,1 miljoner ha<br />
dvs. hälften av all skogsmark,<br />
varav 1,2 miljoner ha har torv<br />
som är tekniskt användbar för<br />
torvindustrin. Av den tekniskt<br />
användbara resursen ligger<br />
dock en stor andel på skyddsområden<br />
(skyddsområden för<br />
myrmarker är totalt 600 000<br />
ha). För tillfälle är 0,02 procent<br />
av arealen med tekniskt<br />
användbara torvresurser reserverat<br />
för industrin. Största delen<br />
eller 90 procent av torven<br />
används som bioenergi och<br />
sju procent till växtunderlag.<br />
Andra användningsformer är<br />
bl.a. som absorberingsmaterial<br />
vid bekämpning av oljeskador,<br />
eftersom torven har<br />
en mycket god uppsugningsförmåga<br />
samt som strömedel<br />
vid t.ex. kompostering.<br />
22 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Foto: Vapo.
Bild: Geologiska forskningscentralen.<br />
Tekniskt användbara torvresurser i Finland. Ljusa vitmossor används<br />
till växtunderlag och miljötorv. Mörka torvsortiment används<br />
till energiproduktion.<br />
Fossilt eller förnybart?<br />
Idag klassas torven varken som<br />
förnybart eller fossilt bränsle,<br />
utan enligt IPCC:s (Internationella<br />
klimatpanelens) beslut<br />
som en egen mellanform,<br />
helt enkelt kallad ”torv”.<br />
Torvindustrin lobbar hårt på<br />
att få denna status förändrad<br />
och miljöfolket kämpar emot.<br />
Den teoretiska kunskapen om<br />
förnybarhet och de praktiska<br />
synpunkterna gällande torvtäktens<br />
följder skiljer sig starkt<br />
åt. Torvtillväxten inom ett specifikt<br />
täktområde börjar inte<br />
förnyas på länge, eftersom<br />
området antingen beskogas,<br />
läggs om till odlingsmark eller<br />
till fågelsjö. Men så länge<br />
det sker försumpning på annat<br />
håll förnyas ändå våra<br />
torvresurser. Frågan är under<br />
vilken tidsperiod detta sker. Vi<br />
kan inte garantera att omstän-<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
digheterna är gynnsamma för<br />
torvbildning i ett längre perspektiv,<br />
speciellt om den istid<br />
det sägs att vi nu går mot,<br />
hinner före våra torvresurser<br />
hunnit förnyas. <br />
Källor:<br />
Geologiska Forskningscentralen<br />
www.gtk.fi<br />
www.geologia.fi<br />
www.hoitoturve.fi<br />
TEXT:<br />
JULIA LENKKERI<br />
Torvbehandling<br />
för skönhet och<br />
hälsa<br />
Torv och myrvatten var redan känt bland våra förfäder<br />
för deras helande verkan. Nuförtiden vet man att det<br />
är humussubstanserna som har en avgörande verkan<br />
i de behandlingar och skönhetsprodukter av torv som finns<br />
på marknaden.<br />
Fart på blodcirkulationen<br />
Nedbrytningen av torven, humifieringsgraden, avgör till<br />
stor del torvens kemiska sammansättning. En låghumifierad<br />
torv innehåller mest cellulosa medan en höghumifierad torv<br />
innehåller rikligt med olika humussubstanser. Humussubstanserna<br />
har en mycket komplicerad kemisk sammansättning,<br />
men man vet att de innehåller många biologiskt aktiva<br />
ämnen, bl.a. hormonet estrogen. Humussubstanserna<br />
sätter fart på blodcirkulationen i huden och fungerar därmed<br />
renande och kan t.o.m. motverka celluliter. I torv finns<br />
även antibakteriska ämnen.<br />
Varma bad och bastutorv<br />
Endast torv som bildats i rena vitmossekärr duger till behandlingar.<br />
Den har ett mycket lågt pH, omkring 4 och mest<br />
bioaktiva komponenter jämfört med andra torvsorter. Torvprodukterna<br />
används alltid som uppvärmda, t.ex. i bastun<br />
eller som bad, eftersom värmen förstärker humusämnenas<br />
uppsugning och aktivitet i huden. Med torvbehandlingar<br />
har man fått goda resultat i behandling av eksem och acne,<br />
svullnad, led- och muskelbesvär som t.ex. reumatism samt<br />
problem som har sitt ursprung i hormonstörningar. <br />
Ansiktsbehandling med torv sätter fart på blodcirkulationen<br />
och fungerar antibakteriskt.<br />
Foto: Lehtopeat<br />
23
VIRKESHANDEL<br />
Avverkningarna i skär-<br />
gården i full gång<br />
I DEN ÅBOLÄNDSKA SKÄRGÅRDEN PÅ HOLMAR UTAN BRO- ELLER<br />
FÄRJFÖRBINDELSE SYNS STILTJEN INOM VIRKESHANDELN KNAPPT<br />
ALLS. I BÖRJAN AV MAJ PÅBÖRJADE Ö-SKOG SINA AVVERK-<br />
NINGAR I DE VÄSTRA DELARNA AV ARKIPELAGEN OCH ARBETET<br />
FORTSÄTTER TILL LÅNGT IN PÅ HÖSTEN.<br />
Det är verkligt tyst<br />
på fastlandet. Det<br />
säger Tom Engström<br />
som är verksamhetsledare<br />
i Väståbolands<br />
skogsvårdsförening. I skärgården<br />
är det annorlunda.<br />
– I skärgården har virkespriserna<br />
inte nått lika höga toppar<br />
som på fastlandet, säger<br />
Tom Engström. Avverkningar<br />
på skärgårdsholmar blir dyrare<br />
än på fastlandet och det<br />
har hållit priserna nere. Avverkningssäsongen<br />
är också<br />
kortare, den börjar i maj och<br />
fortsätter till början av oktober.<br />
Vintermånaderna, då virkespriserna<br />
når sina toppnoteringar,<br />
är det ingen aktivitet<br />
ute på holmarna.<br />
Jämn prisnivå i skärgården<br />
Ö-Skog är den enda virkesköparen<br />
på skärgårdsholmar.<br />
Hans Öhman, som de flesta<br />
känner som Putte, har verkat<br />
i den åboländska skärgården<br />
sedan början av 1990-talet.<br />
Han började sin verksamhet<br />
då Rauma-Repola och UPM<br />
strök de väståboländska kommunerna<br />
från sin inköpskarta.<br />
– Jag har som mål att hålla<br />
en jämn prisnivå i skärgården,<br />
säger Putte Öhman. Då<br />
blir skogsägarna lika behandlade<br />
oberoende av om de bor<br />
längst västerut eller längst österut<br />
i den åboländska skärgården.<br />
Det är en hel annan sak<br />
att starta avverkningar i skärgården<br />
än på fastlandet. Alla<br />
förflyttningar av maskiner ska<br />
ske med pråm och det är dyrt<br />
och tidsödande. Därför koncentrerar<br />
jag avverkningarna<br />
till ett visst område. I sommar<br />
blir det västra skärgården, från<br />
Nagu västerut.<br />
”Jag har som mål att hålla en jämn<br />
prisnivå i skärgården.”<br />
Virkespriset spelar liten roll i<br />
förstagallringar<br />
Enligt Engström känner skogsägarna<br />
till läget inom virkeshandeln.<br />
– Ingen vet vad framtiden<br />
för med sig i fråga om virkespriser,<br />
säger Engström. När en<br />
skogsägare behöver pengar<br />
och frågar råd av mig, säger<br />
jag att han har två alternativ.<br />
Antingen går han till banken<br />
och tar ett lån eller så säljer<br />
han virke till dagspris.<br />
– Jag poängterar alltid vikten<br />
av att första gallringen blir<br />
utförd vid rätt tidpunkt. Nettoinkomsten<br />
från första gallringen<br />
är så liten, att några<br />
euro mindre per kubikmeter<br />
inte spelar någon större roll.<br />
Tillväxtökningen efter gallringen<br />
är markant och följande<br />
gallring, som ger lite stock,<br />
kan utföras tidigare.<br />
– Antalet förnyelseavverkningar<br />
och gallringar för årets<br />
tre första månader sjönk med<br />
åttio procent jämfört med år<br />
2008. Nu är det aktivitet i<br />
skärgården, men på fastlandet<br />
står allt stilla. De tre stora vir-<br />
kesköparna, Metsäliitto, Stora<br />
Enso och UPM har inte köpstopp,<br />
men de köper enbart<br />
stämplingsposter intill asfaltväg<br />
och på sandåsar och bestånd<br />
som har prima kvalitet<br />
och sådana har vi inte mycket<br />
av.<br />
Allt fraktas med pråm till<br />
holmar<br />
Putte Öhman har drygt<br />
20 000 kubikmeter virke att<br />
avverka fram till oktober. Virket<br />
transporterar han på pråm<br />
till olika fabriker. På en pråm<br />
kan han lasta drygt 800 kubikmeter<br />
virke. Pråmarna dras av<br />
bogserbåtar till olika fabriker<br />
längs kusten. Till Kotka tar en<br />
resa två dygn. Marschfarten<br />
är fyra knop. Mycket virke går<br />
till Åland.<br />
Avverkningsmaskinerna<br />
och skogstraktorer för han<br />
ut till holmarna med mindre<br />
transportpråmar. Skogstraktorerna<br />
kör virket direkt från<br />
skogen ut på pråmen via en<br />
mindre pråm, en s.k. nippula,<br />
som fungerar som brygga.<br />
– Trots att virkespråmen bara<br />
behöver femtio centimeter<br />
vatten under kölen, är det få<br />
platser där vi kan köra skogstraktorn<br />
direkt upp på virkespråmen.<br />
De bästa platserna<br />
med långsluttande klippor är<br />
bebyggda med sommarstugor.<br />
Därför ankrar vi ofta i vassvikar.<br />
Men det är inga större<br />
problem, när vi genast kör ris<br />
som markförstärkare i strandkanten.<br />
En halv meter ris ger<br />
bra bärighet. Riset får vi från<br />
På aderton timmar drar bogserbåten<br />
en pråm med knappt<br />
tusen kubikmeter virke från<br />
Pargas till Kotka.<br />
24 SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Foto: Ö-Skog.
det körstråk som avverkningsmaskinen<br />
hugger upp för att<br />
ta sig till stämplingsposten.<br />
Men det är viktigt att vi lägger<br />
ut rismattan genast. Om<br />
vi hinner köra sönder den<br />
gyttjiga markbottnen, hjälper<br />
ingen rismatta längre.<br />
Samarbete kring skogsvård<br />
Skärgårdsavverkningarna<br />
sker i nära samarbete mellan<br />
skogsvårdsföreningen och<br />
Ö-Skog. Avverkningar på en<br />
holme startar i regel med att<br />
en skogsägare tar kontakt, antingen<br />
med Putte Öhman eller<br />
med Tom Engström.<br />
– I och med att Putte har<br />
verkat så många år i området,<br />
frågar de flesta som ringer var<br />
han ska avverka nästa sommar<br />
eller om två år, säger<br />
Engström. När en virkesaffär<br />
är gjord, brukar djungeltelegrafen<br />
starta och virkesmängderna<br />
brukar mångdubblas.<br />
Jag kontaktar också skogsägare<br />
som har skogar som behöver<br />
gallras eller förnyas på<br />
de holmar som Ö-Skog har<br />
avverkningsobjekt.<br />
Ö-Skog och skogsvårdsföreningen<br />
samarbetar också<br />
kring skogsvårdsarbeten.<br />
– När det finns små area-<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
ler plantskog som ska röjas,<br />
brukar jag åta mig också det,<br />
säger Putte. Jag har arbetskraft<br />
för bottenröjning och då kan<br />
röjarna samtidigt röja en liten<br />
figur ungskog. Det är slöseri<br />
att skicka röjare från fastlandet<br />
ut till en holme för ett arbete<br />
som räcker mindre än en<br />
dag.<br />
Massaved blir energived<br />
– leveranspriset drygt 20<br />
euro per kubik<br />
Ö-Skog sysslar inte med att ta<br />
tillvara skogsbränslen på holmar.<br />
Det blir inte ekonomiskt<br />
lönsamt att transportera stubbar<br />
och grot med pråm.<br />
Hantering av skogsbränslen<br />
och energivedsavverkningar<br />
har Väståbolands skogsvårdsförening<br />
inte tagit med i sin<br />
verksamhet.<br />
– Vi ska inte hålla på med<br />
sånt, säger Engström. Skogsvårdsföreningens<br />
uppgift är<br />
att se till att skogsägarna får<br />
bästa möjliga pris för sin energived<br />
och det målet når vi<br />
genom att konkurrensutsätta<br />
energivedsavverkningarna. Vi<br />
begär in anbud för skogsägarnas<br />
räkning på energiveden<br />
och uppmuntrar dem att sälja<br />
energived.<br />
– Det är först nästa år som skogsvårdsföreningen kommer att<br />
känna av lågkonjunkturen, säger Tom Engström i Väståbolands<br />
skogsvårdsförening.<br />
Foto: Ö-Skog.<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku<br />
Skogstraktorerna kör virket direkt från skogen ut på pråmen via<br />
en mindre pråm.<br />
– Efterfrågan på energived<br />
är stor och priset stiger hela<br />
tiden. Nu köps massaved som<br />
energived. Priset vid väg, leveranspriset,<br />
är 20–25 euro per<br />
kubikmeter. Och då kan massavedspartiet<br />
innehålla flera<br />
trädslag, också asp och al.<br />
Lågkonjunkturen drabbar<br />
också skogsvårdsföreningen<br />
– men med fördröjning<br />
Lågkonjunkturen och stiltjen<br />
inom virkeshandeln betyder<br />
mindre inkomster för skogsvårdsföreningen.<br />
– Egentligen är det först nästa<br />
år som vi kommer att känna<br />
av lågkonjunkturen, säger<br />
Engström. Föreningen får en<br />
betydande del av sina inkomster<br />
i form av avgifter för planering<br />
av stämplingsposter,<br />
bistånd vid virkeshandel och<br />
organisering och övervakning<br />
av planterings- och röjningsarbeten.<br />
Endast femton procent<br />
av skogsägarna planterar sina<br />
hyggen själva. Resten planteras<br />
av avlönad arbetskraft via<br />
skogsvårdsföreningen. Ännu<br />
färre röjer sina plantskogar<br />
själva.<br />
– Planteringarna och röjningarna<br />
är på normal nivå,<br />
men nästa år får vi känna av en<br />
kraftig nedgång. Mindre förnyelsearealer<br />
betyder mindre<br />
plantering. Röjninsgarealerna<br />
kommer också att minska.<br />
Många skogsägare låter röja<br />
sina plantskogar i samband<br />
med att de får inkomster från<br />
virkesförsäljningar. När de<br />
uteblir flyttar de röjningarna<br />
framåt till nästa virkesförsäljning.<br />
<br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
– Avverkningssäsongen i skärgården är kortare, från maj till oktober.<br />
Det har en utjämnande effekt på virkespriserna, säger<br />
Hans Öhman på Ö-Skog.<br />
25<br />
Foto: Gerd Mattsson-Turku
ÖVERSIKT ÖVER VIRKESMARKNADEN<br />
Valutakursutvecklingen ger endast<br />
tillfälligt en konkurrensfördel<br />
Valutakurserna påverkar<br />
direkt den<br />
ekonomiska utvecklingen<br />
och konkurrenskraften<br />
mellan olika regioner<br />
och länder. Den senaste<br />
tidens diskussioner kring valutakursernas<br />
inverkan på<br />
till exempel skogsindustris<br />
konkurrensförmåga har varit<br />
mycket livlig. Ett bra exempel<br />
är Stora Ensos beslut att som<br />
en följd av försvagningen av<br />
kronans värde begränsa sin<br />
produktion i de finska anläggningarna<br />
och i stället utnyttja<br />
den kapacitet som finns i Sverige<br />
så effektivt som möjligt.<br />
Utöver den svenska kronan<br />
har Rysslands rubel, Storbritanniens<br />
pund och många<br />
östeuropeiska valutor under<br />
den senaste tiden utvecklats<br />
i en negativ riktning ur Finlands<br />
synvinkel sett.<br />
Den svenska kronan har<br />
devalverats med cirka fem-<br />
Schäfer spårar<br />
granbarkborrar<br />
ton procent sedan början av<br />
år 2008. Följden är att den<br />
svenska skogsindustrin borde<br />
ha en betydligt bättre konkurrensförmåga<br />
jämfört med den<br />
finska skogsindustrin. Många<br />
svenska skogsindustriföretag<br />
har ända gjort dåligt resultat<br />
under årets första kvartal. Det<br />
negativa resultatet är främst<br />
en effekt av en mycket svag<br />
marknad för skogsindustriprodukter<br />
med fortsatta prisnedgångar<br />
och volymminskningar.<br />
På grund av den svaga<br />
resultatutvecklingen är många<br />
svenska företag tvungna att<br />
lägga ned sina sågverk för att<br />
förbättra lönsamheten.<br />
På lång sikt är det klart att<br />
valutakursförändringarna inte<br />
erbjuder några permanenta<br />
konkurrensfördelar. Varken<br />
skogsindustrin eller någon<br />
annan industri kan grunda sin<br />
verksamhet på en svag valuta.<br />
I Finlands historia finns det<br />
Schäfern Meja i Småland, Sverige, har en specialitet. Hon<br />
kan spåra granbarkborrar.<br />
Maja har tidigare tävlat i spår och sök. Efter en höftoperation<br />
tvingades Meja och hundens ägare sluta med det.<br />
Då föreslog en skogsägare att Meja skulle få lära sig att leta<br />
efter granbarkborrar, som med sina angrepp kan döda hela<br />
granar.<br />
Målet är att hundens ägare, Anette Johansson, ska lära<br />
Meja att hitta nyangripna träd som kan forslas ut ur skogen<br />
innan insekterna svärmar och sprider sig till andra träd. <br />
Källa: ATL nyhetsbrev<br />
Erno Järvinen<br />
flera exempel på vad valutadopning<br />
har lett till. Till exempel<br />
Sveriges sågverksindustri<br />
har samma strukturförändring<br />
framför sig, som vi redan har<br />
genomgått i Finland. En dag<br />
är läget igen tvärtom.<br />
Skogsindustrin genomlever<br />
för tillfället kanske de kärvaste<br />
tiderna någonsin. Fram-<br />
tidsutsikterna för den virkeskonsumerande<br />
industrin är<br />
ändå goda. Det är en fördel<br />
för hela samhället att vi har<br />
en internationellt sett konkurrenskraftig<br />
skogsindustri. Allra<br />
viktigaste är det att skogsindustrin<br />
fortsättningsvis utvecklar<br />
och investerar i nya produkter<br />
och metoder. Staten måste för<br />
sin del skapa sådana förutsättningar<br />
för hela skogssektorn<br />
att Finland är en region som<br />
lockar skogsindustrin till att<br />
investera och operera i landet<br />
också i framtiden. Skogsägarna<br />
måste bära sitt ansvar<br />
också under en lågkonjunktur<br />
och se till att skogsindustrin<br />
i alla förhållandena har tillräckligt<br />
virke att förädla. <br />
TEXT: ERNO JÄRVINEN,<br />
forskningsdirektör för MTK:s<br />
skogsgrupp<br />
erno.jarvinen@mtk.fi<br />
Älgboom hotar efter<br />
Gudrun<br />
Både trafikolyckor och antalet observerade älgar ökar<br />
stort i det stormdrabbade området i södra Sverige. En<br />
orsak till ökningen av älgstammen tros vara att stormen<br />
medfört en ökad tillgång på foder. Det blåste ned en hel del<br />
tall och lövträd i området som älgarna kunde äta av. Men<br />
framför allt blir den ungskog som växer upp i de stormfällda<br />
områdena ett matparadis för älgarna. Om fodertillgången<br />
ökar går älgkorna ur vintern lite tyngre än de annars skulle<br />
ha gjort. Det påverkar reproduktionen uppåt, de föder i genomsnitt<br />
fler kalvar.<br />
En annan orsak är den minskade avskjutningen. Avskjutningen<br />
av älg har minskat markant i hela Sverige de senaste<br />
åren. <br />
Källa: Skogseko 1/2009<br />
26 SKOGSBRUKET 5/2009
VIRKESPRISER<br />
Virkesköparna vill ha stock<br />
Det finns efterfrågan på stock fastän all statistik över inköpta<br />
virkesmängder visar att det är stilla på virkeshandelsfronten.<br />
Bland annat Stora Enso och Metsäliitto uppger att stockdominerade<br />
stämplingsposter kommer att behövas på sensommaren<br />
och i början av hösten. Det finns mindre sågar som redan har<br />
brist på stock.<br />
När hösten kommer har cellulosaindustrin sannolikt tömt en<br />
stor del av sina massavedslager och då behövs massaved. Den<br />
granmassaved som sliperierna använder ska vara färsk, vilket<br />
betyder att det granvirke som är avverkat före semesterperioden<br />
inte längre duger. En hel del granmassaved finns snölagrad,<br />
men inte för alltför många månaders behov.<br />
Det finns indikationer på att inhemsk björkmassaved går att<br />
sälja i höst. <br />
I prisstatistiken anges de sex vanligaste virkessortimenten. Inga specialsortiment ingår.<br />
Priserna anges skilt för rotköp och leveransköp.<br />
Uppgifterna baserar sig på de priser som inskrivs i virkeshandelskontrakt mellan virkesköpare<br />
och enskilda skogsägare. T.ex. prisjusteringar som kommits överens om med avtalskunder<br />
ingår inte och inte heller tidighetstillägg i leveransaffärer. Priserna är utan moms.<br />
Prisuppgifterna baserar sig på den information som Skogsindustrin rf. varje vecka tillställer<br />
skogsforskningsinstitutet om inköpta virkesmängder från privatägda skogar samt virkespriser.<br />
Med privatägda skogar avses skogar som ägs av privatpersoner, samägda och samfällda<br />
skogar samt skogar som ägs av städer och kommuner. I statistiken ingår inte mängder<br />
och priser som berör skogsbolagens egna skogar och inte heller Forststyrelsens skogar.<br />
I statistiken över inköpta virkesmängder och priser ingår uppgifter från ca. 86 procent av<br />
alla virkesaffärer i privatägda skogar. Utanför materialet är små och medelstora sågar.<br />
De virkespris som anges per område och för hela landet är ett vägt medeltal av priset<br />
på de virkesmängder som köpts de fyra senaste veckorna. Om virkesmängden för något<br />
sortiment på ett område vid rotköp är under 1.000 m 3 och vid leveransköp under 500 m 3 ,<br />
anges inget pris (..). Om mängden är 0 m 3 , anges (-) som pris. <br />
Förkortningar:<br />
ROT = rotpris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid rotförsäljning, då köparen har<br />
hand om avverkningen och skogstransporten<br />
LEVERANS = leveranspris; det pris som köparen betalar åt säljaren vid leveransförsäljning,<br />
då säljaren står för avverkningen och skogstransporten<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Svenska Österbotten hör till ett<br />
mycket stort område och det<br />
försämrar prisstatistikens användbarhet.<br />
<br />
TEXT: GERD<br />
MATTSSON-TURKU<br />
KESKI-<br />
SUOMI<br />
LAPPI<br />
SAVO-KARJALA<br />
KYMI-<br />
SAVO<br />
27
Foto: ALotOfPhotos.com<br />
Den här gången<br />
bjuder jag på lite<br />
tips och recept<br />
hur man röker,<br />
grillar och marinerar fisk. När<br />
våren är här, så är det dags att<br />
åter förflytta matlagningen utomhus.<br />
Tillagningsmetoder<br />
Feta fiskar som laxfiskar är<br />
lättast att röka. Det går också<br />
bra att röka andra fiskarter.<br />
Rök helst hela fiskar med inälvorna<br />
borttagna, för då behöver<br />
du inte vara lika noga<br />
med tillagningstiden. Fisken<br />
får ju inte bli torr.<br />
Salta fisken dagen innan<br />
och salta rejält. Samtidigt kan<br />
du även lägga i kryddor, för<br />
att få smak. Några goda smaksättningar<br />
är timjan, rosmarin,<br />
krossade enbär, krossad rosépeppar<br />
och grönpeppar.<br />
Röka i grill<br />
Fisk i olika former<br />
Gasgrill: Sätt på gasgrillen<br />
och låt den bli varm. Vrid ner<br />
effekten till minimum. Bred ut<br />
en näve enris, torr alspån eller<br />
alstickor på en metallplåt eller<br />
i en form som har rum inne i<br />
grillen ovanpå stenarna.<br />
Kolgrill: Tänd grillkolen och<br />
vänta tills du har en bra glöd.<br />
Placera fisken på gallret. Tilllagningstiden<br />
är 20–30 minuter.<br />
Om elden är för hård, blir<br />
fisken bränd. Om elden är för<br />
svag blir fisken torr. Du måste<br />
pröva dig fram.<br />
Fisk i paket<br />
Gör en öppen eld och elda<br />
tills du får en glödbädd. Fisk<br />
som ska tillredas i paket rensas<br />
och saltas med havssalt,<br />
men den ska inte fjällas. Fisken<br />
kan smaksättas med örter,<br />
citron och lime. Om man<br />
vill kan man tillsätta en klick<br />
smör och andra kryddor i fiskbuken<br />
enligt egen smak. Den<br />
kryddade fisken lindas hårt i<br />
smörpapper och därefter i en<br />
genomfuktad tidning.<br />
Lägg fiskpaketet på glödbädden<br />
och skopa även glöd<br />
ovanpå paketet. Alternativt<br />
vänder du på paketet efter<br />
halva tiden.<br />
Tillagningstiden är cirka<br />
Tunna filéer ska grillas två minuter per sida och tjocka filéer fyra<br />
minuter.<br />
trettio minuter beroende på<br />
fiskens storlek. Prova dig<br />
fram. Lämplig fisk: abborre,<br />
sik, gös<br />
Grillad fisk<br />
Vid kolgrillning ska du vänta<br />
tills kolet är riktigt varmt och<br />
”grått”. Låt grillgallret vara<br />
cirka trettio centimeter från<br />
glöden. Använd helst filéer av<br />
fisk. Då får du en stor smakyta.<br />
Använd gärna ett dubbelhal-<br />
ster, som klämmer fast fisken<br />
mellan två gallerhalvor.<br />
Marinera: Då fisk inte behöver<br />
marineras för att bli mör,<br />
räcker det med att marinera<br />
cirka trettio minuter eller att<br />
pensla på marinad strax före<br />
grillning. Det är smaken som<br />
avgör. Man kan också pensla<br />
på en smakrik kryddsås när<br />
fisken är klar. Alternativt kan<br />
man först torrmarinera fisken<br />
genom att gnida in kryddor i<br />
fiskköttet för att sedan pensla<br />
på en kryddsås efter grillning.<br />
Tillagningstid: tunna filéer<br />
grillas två minuter per sida<br />
och tjocka filéer fyra minuter<br />
per sida.<br />
Gravad lax eller sik<br />
1/2 dl salt och 1 dl socker<br />
samt eventuellt andra kryddor<br />
eller smakämnen. Om man<br />
använder en större del socker<br />
än salt så får fisken en något<br />
mjukare konsistens, men hållbarheten<br />
blir något kortare.<br />
Är det två filéer som skall<br />
Feta fiskar, såsom öring, är<br />
lättast att röka.<br />
28 SKOGSBRUKET 5/2009
Till de flesta strömmingsinläggningar rekommenderas skinnfria<br />
strömmingsfiléer.<br />
gravas, strö kryddorna på köttsidan<br />
av filéerna, lägg köttsidorna<br />
mot varandra i t.ex. en<br />
långpanna och täck med plast<br />
eller lägg i dem i en stor plastpåse.<br />
Förvara i kyl.<br />
Låt fisken ligga kallt i två<br />
dygn. Vänd fisken och ös en<br />
gång per dygn med den lake<br />
som bildas. Gravad lax är godast<br />
efter 2–3 dygn. Gravad<br />
fisk håller sig i cirka en vecka<br />
i kylskåp och 1–2 månader i<br />
frys.<br />
Strömmingsinläggningar<br />
Det är smaken på lagen som<br />
ger inläggningen dess karaktär.<br />
Kryddor tillsätts enligt<br />
tycke och smak. Till de flesta<br />
inläggningar använder man<br />
skinnfria strömmingsfiléer.<br />
Det allra viktigaste vid inläggningar<br />
är att inte slarva med<br />
proportionerna av ättika, vatten<br />
och socker.<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
Här är den vanligaste så kalllade<br />
1-2-3-lagen:<br />
1 del starkspritsättika<br />
2 delar socker<br />
3 delar vatten<br />
Låt strömmingarna ligga ett<br />
dygn i lagen i kylskåpet. Slå<br />
av lagen och gör en kryddlag<br />
efter fantasi och smak.<br />
RECEPT<br />
Fingalströmming<br />
1 kg strömmingsfiléer<br />
Lime hör till ingredienserna i asiatisk fiskglaze.<br />
Lag 1.<br />
2 l vatten<br />
0,75 dl salt<br />
3,5 dl starksprits ättika<br />
Låt strömmingen ligga i lagen<br />
1 dygn.<br />
Lag 2.<br />
2 st. tunt skivade gula lökar<br />
3 msk hel kryddpeppar<br />
3 msk hel nejlika<br />
3,5 dl socker<br />
3 msk salt<br />
Servering:<br />
2 krukor dill<br />
Häll av ättikslagen och låt<br />
strömmingen rinna av. Blanda<br />
alla ingredienser med strömmingen<br />
och låt stå två dygn.<br />
Blanda i färsk dill vid servering.<br />
Ansjovis- och örtglaze<br />
3 st. vitlöksklyftor<br />
1 bunt bladpersilja<br />
1 bunt dill<br />
150 g anjovis + spad<br />
6 dl matolja<br />
Förväll persilja och dill och<br />
mixa med resten av ingredienserna.<br />
Pensla glazen på fisken<br />
när du grillar den.<br />
Asiatisk fiskglaze<br />
2 dl soja<br />
0,5 dl honung<br />
50 g färsk ingefära (fint riven)<br />
4 st. vitlöksklyftor<br />
4 st. lime (saften + lite rivet<br />
skal)<br />
Till fingalströmming hör färsk<br />
dill.<br />
Blanda ihop ingredienserna<br />
och pensla på fisken när du<br />
grillar den eller tillreder den<br />
i paket. <br />
TEXT:<br />
OSSI HARJU<br />
KÖKSMÄSTARE OSSI HARJU SERVERAR LÄSARNA MATTIPS<br />
MED RÅVAROR OCH INSPIRATION FRÅN SKOGEN NÅGRA<br />
GÅNGER PER ÅR.<br />
OSSI ÄR DELÄGARE I FÖRETAGET MO-FOOD SOM HAR<br />
TVÅ LUNCHRESTAURANGER OCH CATERINGSERVICE I VASA.<br />
FÖRE DET ARBETADE HAN SOM KÖKSMÄSTARE VID SVENSKA<br />
YRKESINSTITUTET I VASA OCH SOM KÖKSMÄSTARE PÅ RES-<br />
TAURANG GUSTAV WASA.<br />
– REDAN I LÅGSTADIET I VÖRÅ VISSTE JAG ATT DET VAR<br />
KOCKYRKET SOM GÄLLDE FÖR MIG, SÄGER OSSI HARJU.<br />
Ossi Harju<br />
erbjuder läsarna läckra<br />
mattips.<br />
29
KÖP & SÄLJ<br />
På annonsplatsen får privatpersoner, enmans- och familjeföretag<br />
annonsera ut sina tjänster och varor gratis. Som villkor för<br />
annonsering gäller att tjänsterna och varorna ska anknyta till<br />
skog och skogssektorn.<br />
Utbud på tjänster i Österbotten:<br />
• Skogsavverkning utförs med gallringsskördare, även huggning av<br />
tomter, virkestransport med traktor, röjning mm. utförs i Vasa med omnejd,<br />
tfn 050 322 0567.<br />
• Maskinell gallring och förnyelseavverkning i Malax–Korsnäs, Kenneth<br />
Forsman, tfn 050 351 3197.<br />
• Gallring och utkörning av virke utförs med Norcar 600, 490 i Nykarleby<br />
med omnejd, P. Blomqvist, tfn 050 349 2888.<br />
• Skogsvårdsarbeten och avverkning, planering, värdering av skog och<br />
rådgivning i Nykarlebytrakten, Smedskog, tfn 050 466 4970.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes-Malax-Korsnäs området,<br />
tfn 050 344 3181, Tobias Dahlblom.<br />
• Slyröjning av skogsbilvägar utförs i Närpes–Korsnäs området, tfn 040<br />
750 7929.<br />
• ITA Nygård Ab utför röjningar, skogsvårdsarbeten och specialavverkningar<br />
i Terjärv med omnejd, tfn 050 366 0860.<br />
• Trädfällning på tomter samt borttransport av ris i Vasatrakten, Österbottens<br />
farmartjänst, tfn 0500 567 171<br />
• Maskinell gallring, uttag av energived, virkesutkörning med smidig<br />
Logset 500 i Pedersöre med omnejd, S. Backman, tfn 050 592 3043.<br />
• Avverkningstjänster, maskinell gallring, med gallringsskördare utförs<br />
i Vörå med omnejd, B. Svens, tfn 050 350 7249.<br />
• Maskinell gallring med Norcar 600 i Österbotten, S. Ahlback, tfn<br />
050 518 1054<br />
• Vägsladdning, slyröjning och övrigt underhåll av skogsvägar utförs<br />
mellan Vasa och Oravais, tfn 0500 138 414.<br />
• Fällning och beskärning av gårdsträd samt stubbfräsning i Vasa och<br />
Korsholm, Trädvård Silvitec, tfn 0400 590 999.<br />
• Närtransport av virke, gallringsavverkning, röjning mm. inom Norrskogs<br />
område, I. och A. Nynäs, Finnäs gård, Eugmo, tfn 050 598 3149<br />
eller 050 562 2449.<br />
• Maskinell gallring och slutavverkning i Korsholm-Malax, H. Skog,<br />
tfn 0500 160 669.<br />
• Björnströms Avverkning och Röj utför skogsvårdsarbeten i Vasanejden,<br />
tfn 050 505 7088.<br />
• Skogsavverkningar utförs med gallringsskördare i norra Österbotten,<br />
J. Slotte, tfn 0400 139 508.<br />
• Skogsdikning, skogsvägar och markarbeten utförs inom Vasaområdet,<br />
tfn 0400 86 73 73.<br />
Utbud på tjänster vid Sydkusten:<br />
• Trädfällning samt virkeskörning med häst i södra Finland, MW<br />
Skogstjänst, Mats Wikström, tfn 0400 887240.<br />
• Skogsvårdsarbeten och trädfällning i Östnyland, Skogsservice Åberg,<br />
tfn 040 5057 723.<br />
• Snöröjning, vägsladdning, röjning av vägslänter, virkestransport med<br />
traktor utförs i östra Nyland, tfn 0400 717 836.<br />
Utrymmet per annons får omfatta högst 112 tecken, dvs. bokstäver<br />
inkl. mellanslag mellan ord. Skriv in annonstexten i rutfältet<br />
nedan och skicka den till redaktionen på adressen: <strong>Skogsbruket</strong>s<br />
köp & sälj, Orrspelsgränden 4, 00700 Helsingfors. Ofullständigt<br />
ifyllda annonser beaktas inte.<br />
Då SKOGSBRUKET är en tidning som täcker hela Svenskfinland<br />
inkl. Åland är det viktigt att det ur texten framgår vilket område<br />
annonsören betjänar.<br />
– Den blomstertid nu kommer...<br />
Tall- och granstock<br />
importeras från Sverige<br />
STATSÄGDA SVEASKOG I SVERIGE, SOM MOTSVARAS AV FORST-<br />
STYRELSEN I FINLAND, HAR TECKNAT ETT AVTAL MED LUVIAN<br />
SAHA OY OM ATT LEVERERA 15 000 KUBIKMETER TALL- OCH<br />
GRANTIMMER TILL FINLAND.<br />
Leveransen påbörjades i<br />
maj och virket kommer<br />
med båt till Finland.<br />
– Det är den första finska<br />
exportaffären som Sveaskog<br />
gör från södra Norrland. Luvian<br />
Saha Oy är en ny kund<br />
och vi hoppas på en långsiktig<br />
affärsrelation, säger Mattias<br />
Forsberg, marknadsansvarig<br />
Sveaskog i södra Norrland. I<br />
och med konjunkturnedgång-<br />
Du kan ge respons<br />
per e-post till adressen<br />
skogsbruket@tapio.fi<br />
eller per post till adressen<br />
<strong>Skogsbruket</strong>, Orrspelsgränden 4,<br />
00700 Helsingfors.<br />
Du kan också ringa<br />
redaktionen direkt,<br />
våra kontaktuppgifter finns på<br />
sidan 3 i tidningen.<br />
en med dämpad efterfrågan<br />
på sågtimmer i Sverige har<br />
Sveaskog intensifierat kontakterna<br />
med utländska kunder.<br />
Luvian Saha Oy, som finns<br />
mellan Raumo och Björneborg,<br />
hör till en av de största<br />
privatägda sågarna i Finland.<br />
Sågverket har en egen skogsavdelning<br />
som på årsnivå anskaffar<br />
omkring 800 000 kubikmeter<br />
virke. <br />
30 SKOGSBRUKET 5/2009
Virkesbilen mäter virket<br />
FRÅN ÅRSSKIFTET HAR MÄT-<br />
NING AV STOCK OCH MAS-<br />
SAVED MED KRANVÅG PÅ<br />
VIRKESBILEN FÅTT OFFICIELL<br />
STATUS.<br />
Virket vägs i gripen<br />
antingen vid pålastningen<br />
eller vid avlastningen.<br />
Vikten<br />
som kranvågen ger omräknas<br />
till kubikmeter med omvandlingstal.<br />
Omvandlingstalen<br />
beror av virkessortiment, virkets<br />
färskhet och region.<br />
Metoden kan användas för<br />
mätning av virkespartier som<br />
är mindre än två fordonslass,<br />
ca 110 m 3 , ifall säljaren och<br />
köparen inte kommit överens<br />
om annat.<br />
Järnvägstransporterna underlättas<br />
Krister Bäckström på Metsäliitto<br />
i Vasa och Johan Eng-<br />
SKOGSBRUKET 5/2009<br />
ström på Södra skogsreviret<br />
välkomnar vardera kranvågsmätningen.<br />
Enligt Bäckström har Metsäliitto<br />
redan tagit i bruk kranvågsmätningen<br />
för virke som<br />
körs till mellanlager eller till<br />
järnvägsstationer för att lastas<br />
på järnvägsvagnar.<br />
– Från Österbotten skickar<br />
vi virke per järnväg till bl.a.<br />
Gerknäs, Vilppula och Raumo.<br />
Det här är ingenting nytt<br />
i och för sig utan nyheten<br />
ligger i att olika skogsägares<br />
leveransvirke inte längre behöver<br />
hållas isär under fjärrtransporten.<br />
Alternativet har<br />
varit att i förväg mäta virket<br />
i trave vid väg, men det blir<br />
dyrt, säger Krister Bäckström.<br />
Vi kan exempelvis köra flera<br />
skogsägares virke i samma<br />
last till järnvägsstationen. På<br />
stationsområdet lagras virket<br />
sortimentsvis och vidaretransporten<br />
sker också sortimentsvis.<br />
Snabbare mätning av leveransvirke<br />
– Den stora fördelen för reviret<br />
är att vi får de s.k. svansarna<br />
som bli kvar av större fabriksmätningspartier<br />
snabbare<br />
bortkörda och samtidigt inmätta,<br />
säger Johan Engström.<br />
Det som vi kallar svansar är<br />
rester av fabriksmätningspartier<br />
som inte ryms med på virkesbilen.<br />
Oftast är det fråga<br />
om några kubikmeter virke.<br />
– Reviret mäter ännu leveransvirke<br />
i trave vid väg, men<br />
framtiden kommer att visa om<br />
vi går över till kranvågsmätning<br />
i större omfattning, säger Johan<br />
Engström. De flesta virkesbilar<br />
har redan kranvåg eftersom det<br />
är enda möjligheten för föraren<br />
att förvissa sig om att han inte<br />
sätter större last än vad lagen<br />
tillåter. Polisen utför regelbundet<br />
viktkontroller, inte bara på<br />
virkesbilar utan också andra<br />
transportfordon.<br />
Många virkesbilar har redan<br />
kranvåg<br />
Kranvågen monteras i kranspetsen,<br />
strax före gripen.<br />
Den är drygt trettio centimeter<br />
lång och väger lite över<br />
fyrtio kilo. Momsfritt pris är<br />
omkring 6 000 euro.<br />
Vägningen sker automatiskt,<br />
dvs. föraren som hanterar<br />
lastkranen behöver inte<br />
stanna upp kranens rörelser<br />
för att få mätningen utförd.<br />
Vågen klarar av vikter upp till<br />
5 000 kg.<br />
Virke som är mycket torrt<br />
eller innehåller mycket snö<br />
ska inte mätas med hjälp av<br />
kranvåg. <br />
TEXT:<br />
GERD MATTSSON-TURKU<br />
Järnvägstransport,<br />
som är billigare än<br />
landsvägstransport,<br />
ökar och då är<br />
mätning med<br />
kranvåg ypperlig.<br />
31
DEN REVOLUTIONÄRA E-SERIEN ÄR NU<br />
E-seriens alla 10 modeller med roterande och<br />
levellerande hytt samt med 360 graders runtomsikt<br />
erbjuder föraren högre komfort, kontroll och<br />
tillförlitlighet än någonsin tidigare också i svår terräng.<br />
KOM OCH BEKANTA DIG MED HELA JOHN DEERE<br />
E-SERIEN PÅ ELMIA WOOD 2009 –UTSTÄLLNINGEN<br />
ELLER KONTAKTA OSS FÖR MER INFORMATION.<br />
REVOLUTIONÄR E-SERIE.<br />
DRIVNING BLIR TOTALT FÖRÄNDRAD.<br />
WWW.DEERE.COM/FORESTRYREVOLUTION<br />
John Deere Forestry Oy<br />
PL 472, Tampere<br />
Puh. 020 584 166<br />
ForestryFinland@JohnDeere.com<br />
www.JohnDeere.