Analys av ett lokalt energisystem och dess miljöpåverkan
Analys av ett lokalt energisystem och dess miljöpåverkan
Analys av ett lokalt energisystem och dess miljöpåverkan
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Institutionen för Konstruktions <strong>och</strong> Produktionsteknik<br />
<strong>Analys</strong> <strong>av</strong> <strong>ett</strong> <strong>lokalt</strong><br />
<strong>energisystem</strong> <strong>och</strong> <strong>dess</strong><br />
<strong>miljöpåverkan</strong><br />
-Nulägesbeskrivning <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong><br />
Ola Eriksson<br />
LITH-IKP-Ex--04/2170--SE<br />
Linköping 2004<br />
Linköpings universitet, IKP, 581 83 Linköping
Logotyp<br />
Språk<br />
Language<br />
x Svenska/Swedish<br />
Engelska/English<br />
________________<br />
URL för elektronisk version<br />
Avdelning, institution<br />
Division, Department<br />
Inst. för konstruktions- <strong>och</strong> produktionsteknik<br />
581 83 Linköping<br />
Datum<br />
2004-05-18<br />
Titel <strong>Analys</strong> <strong>av</strong> <strong>ett</strong> <strong>lokalt</strong> <strong>energisystem</strong> <strong>och</strong> <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong> –Nulägesbeskrivning <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong><br />
Title <strong>Analys</strong>e of a local energy system and it’s environmental impact -presentation of the present energy system in Finspång<br />
Författare Ola Eriksson<br />
Author<br />
Sammanfattning<br />
Rapporttyp<br />
Report category<br />
Licentiat<strong>av</strong>handling<br />
x Examensarbete<br />
C-uppsats<br />
D-uppsats<br />
Övrig rapport<br />
_____________<br />
ISBN<br />
ISRN<br />
_________________________________________________________________<br />
Serietitel <strong>och</strong> serienummer<br />
Title of series, numbering<br />
LiTH-IKP-Ex--04/2170--SE<br />
Energianvändning bidrar i stor utsträckning till miljöproblematiken i världen idag. Energiplanering kan därmed, om<br />
miljöfrågor integreras i planeringsprocessen, ha en viktig roll i strävan mot <strong>ett</strong> samhälle med mindre <strong>miljöpåverkan</strong>.<br />
Kommunal energiplanering är lagstadgad <strong>och</strong> ska även analysera <strong>miljöpåverkan</strong>. Studier visar dock på att analyserna<br />
<strong>av</strong> <strong>miljöpåverkan</strong> ofta är bristfälliga.<br />
Examensarbetet görs inom <strong>ett</strong> delprojekt i forskningsprogrammet för miljöstrategiska verktyg (MIST1) där verktyg för<br />
strategisk miljöbedömning (SMB) i planeringsprocesser studeras. Examensarbetet ger en nulägesbeskrivning <strong>av</strong><br />
<strong>energisystem</strong>et, i Finspångs kommun, vilket är första steget i <strong>ett</strong> energiplanearbete. En SMB kommer senare att ta vid<br />
för utformandet <strong>av</strong> en ny energiplan inom forskningsprogrammet.<br />
I examensarbetet görs en genomgång <strong>av</strong> metoder för systemanalys <strong>av</strong> miljö <strong>och</strong> energiaspekter. En metod för<br />
framtagning <strong>av</strong> nulägesbeskrivning tas fram där livscykelanalysprogramet (LCA), SimaPro, används för<br />
miljöbedömning. Kartläggningen <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et baseras på den kommunala energibalansen från SCB (Statistiska<br />
Centralbyrån). För livscykelinventeringsdata används IVLs sammanställning <strong>av</strong> befintliga svenska livscykelanalyser.<br />
En fallstudie görs <strong>av</strong> Finspångs kommun. Slutligen diskuteras användningen <strong>av</strong> systemanalys <strong>och</strong> hur beslutsunderlaget<br />
kan förbättras genom att i <strong>ett</strong> verktyg kombinera livscykelanalys (verktyg SimaPro) <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>optimering<br />
(verktyg MODEST).<br />
Finspångs kommun, en industrikommun i norra Östergötland med 21000 invånare, ska ta fram en ny energiplan.<br />
Omkring 50% <strong>av</strong> energianvändningen står industrin för, hushållen för en 25%, trafiken för runt 15% <strong>och</strong> övriga<br />
sektorer för resterande 10%. Största energislaget är el. För övriga energislag så har utbyggnad <strong>av</strong> <strong>ett</strong> fjärrvärmenät l<strong>ett</strong><br />
till minskad oljeanvändning <strong>och</strong> ökad biobränsleanvändning vilket även ger genomslag i totala andelen förnybar<br />
energi.<br />
För miljöanalys studeras <strong>ett</strong> antal ämnen (CO2, NOx, SOx, CO, Partiklar, NMVOC, CH4, NH3 <strong>och</strong> N2O) dels med<br />
enbart utsläpp från slutanvändningen <strong>och</strong> dels inklusive livscykelutsläpp. Utsläppen valdes för att spegla de nationella<br />
miljömålen begränsad klimatpåverkan, bara naturlig försurning, frisk luft <strong>och</strong> god bebyggd miljö.<br />
Nyckelord Energiplan, SMB, Finspång, kommun, energi, miljö, systemanalys, LCA, livscykelanalys, strategisk miljöbedömning,<br />
nulägesbeskrivning<br />
Keyword Energy planning, Finspång, municipal, energy, environment, system analysis, LCA, life cycle analysis, SEA, strategic<br />
environmental assessment, state-of-the-art
Förord<br />
D<strong>ett</strong>a dokument är resultatet <strong>av</strong> det examensarbete på 20p som jag utfört som <strong>av</strong>slutning<br />
på utbildningen till civilingenjör i Teknisk fysik <strong>och</strong> elektroteknik, vid Linköpings<br />
universitet. D<strong>ett</strong>a har varit <strong>ett</strong> tillfälle för mig att se att de kunskaper <strong>och</strong> färdigheter jag<br />
erhållit under utbildningen är tillräckliga för att utföra en utredning <strong>av</strong> d<strong>ett</strong>a slag.<br />
Då jag under senare delen <strong>av</strong> utbildningen inriktat mig mot miljöteknik <strong>och</strong> energi var<br />
d<strong>ett</strong>a arbete <strong>ett</strong> sätt att knyta ihop säcken. Kunskaper från många <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a kurserna har<br />
använts. Även om kurserna relativt väl var satta i <strong>ett</strong> sammanhang så ger det <strong>ett</strong><br />
mervärde att använda <strong>dess</strong>a kunskaper på en gång <strong>och</strong> se hur allt hänger ihop. Arbetet<br />
utfördes i samarbete mellan <strong>av</strong>delningarna Industriell miljöteknik <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>,<br />
IKP, LIU. Det har även fungerat som en introduktion till <strong>av</strong>delningen Industriell<br />
miljötekniks arbete inom forsknings projektet, MIST 1, som är <strong>ett</strong> delprojekt i<br />
Naturvårdsverkets forskningsprogram om miljöstrategiska verktyg (MIST)<br />
Jag vill rikta <strong>ett</strong> tack till de handledare vid universitetet som hjälpt till att få struktur <strong>och</strong><br />
kvalitet på rapporten (speciellt Jenny Stenlund Nilsson) samt till de personer som bistått<br />
med fakta om Finspångs kommun (speciellt Per Strannelid som var ”spindeln i nätet”).<br />
Slutligen vill jag säga att det var en lärorik tid <strong>och</strong> att det var en nyttig erfarenhet att<br />
arbeta självständigt med <strong>ett</strong> större projekt. Det finns en värld bortom föreläsningar,<br />
lektioner <strong>och</strong> tentor…<br />
Linköping 2004-05-08<br />
Ola Eriksson
Sammanfattning<br />
Energianvändning bidrar i stor utsträckning till miljöproblematiken i världen idag.<br />
Energiplanering kan därmed, om miljöfrågor integreras i planeringsprocessen, ha en<br />
viktig roll i strävan mot <strong>ett</strong> samhälle med mindre <strong>miljöpåverkan</strong>. Kommunal<br />
energiplanering är lagstadgad <strong>och</strong> ska även analysera <strong>miljöpåverkan</strong>. Studier visar dock<br />
på att analyserna <strong>av</strong> <strong>miljöpåverkan</strong> ofta är bristfälliga.<br />
Examensarbetet görs inom <strong>ett</strong> delprojekt i forskningsprogrammet för miljöstrategiska<br />
verktyg (MIST1) där verktyg för strategisk miljöbedömning (SMB) i<br />
planeringsprocesser studeras. Examensarbetet ger en nulägesbeskrivning <strong>av</strong><br />
<strong>energisystem</strong>et, i Finspångs kommun, vilket är första steget i <strong>ett</strong> energiplanearbete. En<br />
SMB kommer senare att ta vid för utformandet <strong>av</strong> en ny energiplan inom<br />
forskningsprogrammet.<br />
I examensarbetet görs en genomgång <strong>av</strong> metoder för systemanalys <strong>av</strong> miljö <strong>och</strong><br />
energiaspekter. En metod för framtagning <strong>av</strong> nulägesbeskrivning tas fram där<br />
livscykelanalysprogramet (LCA), SimaPro, används för miljöbedömning.<br />
Kartläggningen <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et baseras på den kommunala energibalansen från SCB<br />
(Statistiska Centralbyrån). För livscykelinventeringsdata används IVLs<br />
sammanställning <strong>av</strong> befintliga svenska livscykelanalyser. En fallstudie görs <strong>av</strong><br />
Finspångs kommun. Slutligen diskuteras användningen <strong>av</strong> systemanalys <strong>och</strong> hur<br />
beslutsunderlaget kan förbättras genom att i <strong>ett</strong> verktyg kombinera livscykelanalys<br />
(verktyg SimaPro) <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>optimering (verktyg MODEST).<br />
Finspångs kommun, en industrikommun i norra Östergötland med 21000 invånare, ska<br />
ta fram en ny energiplan. Omkring 50% <strong>av</strong> energianvändningen står industrin för,<br />
hushållen för en 25%, trafiken för runt 15% <strong>och</strong> övriga sektorer för resterande 10%.<br />
Största energislaget är el. För övriga energislag så har utbyggnad <strong>av</strong> <strong>ett</strong> fjärrvärmenät<br />
l<strong>ett</strong> till minskad oljeanvändning <strong>och</strong> ökad biobränsleanvändning vilket även ger<br />
genomslag i totala andelen förnybar energi.<br />
För miljöanalys studeras <strong>ett</strong> antal ämnen (CO2, NOx, SOx, CO, Partiklar, NMVOC, CH4,<br />
NH3 <strong>och</strong> N2O) dels med enbart utsläpp från slutanvändningen <strong>och</strong> dels inklusive<br />
livscykelutsläpp. Utsläppen valdes för att spegla de nationella miljömålen begränsad<br />
klimatpåverkan, bara naturlig försurning, frisk luft <strong>och</strong> god bebyggd miljö.<br />
I analysen <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong> har de vanligen studerade utsläppen, CO2, SOx<br />
<strong>och</strong> NOx, störst inverkan på de studerade miljöeffekterna. Stor påverkan för hela<br />
systemets <strong>miljöpåverkan</strong> enligt analysen har valet <strong>av</strong> miljödata för elanvändningen. Vid<br />
studier <strong>av</strong> olika sektorernas inverkan ses att trafiken har stor påverkan relativt sin<br />
energiandel.<br />
Trender visar att klimatpåverkan ökade 1990-1995 men minskade 1995-2000.<br />
Försurningsutsläpp var relativt konstanta men SOx andel minskar <strong>och</strong> NOx andel ökar.<br />
För utsläpp som påverkar luftkvalitén ses blandade trender, NOx ökar medan SOx<br />
liksom utsläpp från småskaliga biopannor minskar.<br />
I
Abstract<br />
The use of energy contributes to a great extent to the environmental problems in the<br />
world today. Energy planning can therefore, if the environmental issues are integrated<br />
in the planning process, h<strong>av</strong>e an important part in the ambition towards a society with<br />
less environmental impact. Municipal energy planning is required by law and it has to<br />
include analyses of the environmental impact of the actions according to the plan.<br />
Studies show that the analyses often are insufficient. The final thesis indicates that tools<br />
for modelling can give focus on activities with great environmental load.<br />
The final thesis is performed as part of a subproject of the research program of strategic<br />
environmental tools (MIST 1) in which tools for strategic environmental analysis (SEA)<br />
for planning processes are studied. The thesis gives a presentation of the present energy<br />
system of Finspång municipal and is the first step in the energy planning. A SEA will<br />
later be performed in the further work with the energy plan in the research project.<br />
In the thesis is an overview of system analysis methods for environmental and energy<br />
aspects made. A method is described for how to make a presentation of the present<br />
energy system, in which a lifecycle analysis program, SimaPro, is used for<br />
environmental assessment. The survey is based on the municipal energy balance<br />
performed by the governmental authority of statistics (SCB) and the lifecycle inventory<br />
data used is a summary of present Swedish studies made by the research institute IVL.<br />
A case study of Finspång municipal is performed. Finally the thesis discusses the use of<br />
system analysis and the benefits of combining lifecycle assessment (tool SimaPro) and<br />
energy system optimisation (tool MODEST) in order to enhance decision-making.<br />
The municipal of Finspång, an industrial municipal in northern Östergötland (Sweden)<br />
with 21000 inhabitants, is going to make a new energy plan. About 50 % of the energy<br />
used are used in the industry, 25% by the households, around 15 % in the traffic and the<br />
rest in other sectors. The most common sort of energy is electricity. The expansion of<br />
the district heating has lead to decreased use of and an increased use of biofuels. This<br />
has also increased the total use of renewable energy.<br />
For environmental assessment of emissions a number of substances (CO2, NOx, SOx,<br />
CO, particle NMVOC, CH4, NH3 and N2O are studied. Both by using the final use data<br />
alone and together with life cycle data. The substances were chosen to represent the<br />
national environmental goals: limited global warming, only natural acidification, fresh<br />
air and good build environment.<br />
The analysis of the Finspång energy system shows that “the well known” substances,<br />
CO2, SOx and NOx, has the most influence on the studied environmental effects. The<br />
choice of environmental data for the electricity has a big influence on the total<br />
environmental impact. Another observation is that relative it’s part of the energy use the<br />
traffic has big impact.<br />
Trends indicates that the global warming was increased 1990-1995 and when decreased<br />
1995-2000. Acidification during the same period was relatively constant but the part<br />
from SOx is less but the part from NOx is bigger. For exhausts that influence the air<br />
quality, mixed trends h<strong>av</strong>e been seen. NOx increases while SOx and exhaust from smallscale<br />
biofurnace decreases.<br />
III
Innehållsförteckning<br />
1 INLEDNING..................................................................................................................................... 1<br />
1.1 BAKGRUND .................................................................................................................................... 1<br />
1.2 SYFTE........................................................................................................................................... 2<br />
1.3 PROBLEMFORMULERING................................................................................................................. 3<br />
1.4 AVGRÄNSNINGAR........................................................................................................................... 3<br />
1.5 DISPOSITION................................................................................................................................... 4<br />
2 ENERGIPLANERING MED ETT MILJÖ- OCH ENERGISYSTEMANALYTISKT<br />
ANGREPPSSÄTT ..................................................................................................................................... 5<br />
2.1 KOMMUNAL ENERGIPLANERING..................................................................................................... 5<br />
2.1.1 Nulägesbeskrivning.............................................................................................................. 5<br />
2.2 MILJÖPÅVERKAN KNUTEN TILL ENERGIPRODUKTION..................................................................... 6<br />
2.3 SYSTEMANALYS ............................................................................................................................. 8<br />
2.4 MILJÖSYSTEMANALYTISKA VERKTYG............................................................................................ 9<br />
2.4.1 Strategisk miljöbedömning – allmänt <strong>och</strong> verktyg ............................................................. 10<br />
2.4.2 Livscykelanalyser............................................................................................................... 11<br />
2.4.3 Indikatorer ......................................................................................................................... 12<br />
2.4.4 Användning <strong>av</strong> miljösystemanalystiska verktyg -beslutssituationer................................... 15<br />
2.5 ENERGISYSTEMANALYTISKA VERKTYG........................................................................................ 16<br />
2.5.1 Modest................................................................................................................................ 17<br />
2.5.2 Ytterligare verktyg ............................................................................................................. 18<br />
2.5.3 I beslutssituationer............................................................................................................. 19<br />
2.5.4 Begränsningar ................................................................................................................... 19<br />
2.6 SYSTEMGRÄNSER VID ANVÄNDNING AV OLIKA SYSTEMANALYTISKA VERKTYG .......................... 20<br />
3 METOD........................................................................................................................................... 21<br />
3.1 GENOMFÖRANDE.......................................................................................................................... 21<br />
3.2 MÅL OCH OMFATTNING................................................................................................................ 21<br />
3.3 TILLVÄGAGÅNGSSÄTT ................................................................................................................. 23<br />
3.3.1 Verktyget SimaPro ............................................................................................................. 23<br />
3.3.2 Indata................................................................................................................................. 24<br />
3.3.3 Indikatorer-Miljöparametrar ............................................................................................. 25<br />
3.3.4 Miljöbedömningsmetod...................................................................................................... 26<br />
3.4 BEGRÄNSNINGAR ......................................................................................................................... 26<br />
4 NULÄGESBESKRIVNING- FINSPÅNGS KOMMUN............................................................. 29<br />
4.1 ALLMÄNNA FÖRUTSÄTTNINGAR................................................................................................... 29<br />
4.1.1 Geografi-Natur-Miljö......................................................................................................... 29<br />
4.1.2 Näringsliv........................................................................................................................... 30<br />
4.1.3 Befolkning .......................................................................................................................... 30<br />
4.1.4 Bebyggelse ......................................................................................................................... 31<br />
4.1.5 Fjärrvärme......................................................................................................................... 32<br />
4.1.6 Trafik.................................................................................................................................. 33<br />
4.1.7 Naturgas............................................................................................................................. 33<br />
4.1.8 Energi <strong>och</strong> miljöarbete ...................................................................................................... 34<br />
4.2 ENERGITILLFÖRSEL, -OMVANDLING OCH -ANVÄNDNING.............................................................. 35<br />
Tillförsel <strong>och</strong> omvandling................................................................................................................. 35<br />
4.2.2 Användning fördelning mellan sektorer............................................................................. 36<br />
4.2.3 Användning- Jordbruk, skogsbruk <strong>och</strong> fiske ..................................................................... 37<br />
4.2.4 Användning -Industri ......................................................................................................... 37<br />
V
4.2.5 Användning –Offentlig verksamhet.................................................................................... 38<br />
4.2.6 Användning–Transporter................................................................................................... 38<br />
4.2.7 Användning -Övriga tjänster ............................................................................................. 39<br />
4.2.8 Användning –Hushåll......................................................................................................... 39<br />
4.3 FINSPÅNGS KOMMUNS ENERGIANVÄNDNING I ETT NATIONELLT PERSPEKTIV............................... 40<br />
4.4 MILJÖBEDÖMNING ....................................................................................................................... 41<br />
4.4.1 Indata................................................................................................................................. 41<br />
4.4.2 Resultat .............................................................................................................................. 41<br />
4.4.3 Miljöbedömning med indikatorer....................................................................................... 51<br />
4.4.4 Miljöeffektkategorier.......................................................................................................... 52<br />
4.5 ANALYS AV FINSPÅNGS ENERGISYSTEM....................................................................................... 53<br />
5 BÄTTRE BESLUTSUNDERLAG GENOM SYNTES AV ENERGI- OCH<br />
MILJÖSYSTEMANALYS...................................................................................................................... 55<br />
5.1 BAKGRUND .................................................................................................................................. 55<br />
5.2 VERKTYGETS UPPBYGGNAD ......................................................................................................... 55<br />
5.2.1 Begränsningar ................................................................................................................... 58<br />
5.3 MERVÄRDET AV ATT KOMBINERA ENERGI- OCH MILJÖANALYS.................................................... 58<br />
6 AVSLUTANDE DISKUSSION..................................................................................................... 59<br />
7 REFERENSER............................................................................................................................... 61<br />
Bilageförteckning<br />
BILAGA 1 MILJÖBEDÖMNINGSKATEGORIER I SMB FÖR NATURGAS (NATURVÅRDSVERKET ,2001) .............. I<br />
BILAGA 2 ENERGIBALANS FÖR FINSPÅNGS KOMMUN (SCB,2003 B) ........................................................... III<br />
BILAGA 3 FINSPÅNGS ENERGIANVÄNDNING I ETT NATIONELLT PERSPEKTIV................................................ IX<br />
BILAGA 4 TÄTORTER OCH SMÅORTERS STORLEK OCH BEBYGGELSETÄTHET................................................ XI<br />
BILAGA 5 UNDERSÖKNING AV ENERGIANVÄNDNING I LANTBRUK .............................................................XIII<br />
BILAGA 6 ENERGIANVÄNDNING HOS STÖRRE FÖRETAG ..............................................................................XV<br />
BILAGA 7 TRAFIK......................................................................................................................................XVII<br />
BILAGA 8 TRAFIKFLÖDESDATA..................................................................................................................XXI<br />
BILAGA 9 VÄRMEPUMPAR .......................................................................................................................XXIII<br />
BILAGA 10 CML 2 BASELINE 2000........................................................................................................ XXVII<br />
BILAGA 11 LIVSCYKELDATA IVL ........................................................................................................... XXIX<br />
BILAGA 12 FRAMTIDA UTBYGGNAD OCH UPPSKATTAD UTBYGGNAD 2002-2003.................................... XXXI<br />
BILAGA 13 PANNOR SOM INGÅR I FINSPÅNGS FJÄRRVÄRMENÄT........................................................... XXXIII<br />
BILAGA 14 UTSLÄPPSFLÖDESSCHEMAN................................................................................................. XXXV<br />
Figurförteckning<br />
FIGUR 1 RAPPORTENS DISPOSITION .............................................................................................................. 4<br />
FIGUR 2 PRINCIPSKISS ÖVER ENERGIKEDJAN FRÅN ENERGIKÄLLA TILL ENERGITJÄNST, MED EXEMPEL I<br />
VARJE LÄNK (MODIFIERAT NATURVÅRDSVERKET, 2000).................................................................... 6<br />
FIGUR 3 ETT SYSTEM MED KOMPONENTER (KÄLLA, OMVANDLING OCH ANVÄNDNING M.M.) OCH SAMBAND<br />
MELLAN DESSA SAMT SYSTEMGRÄNSER (MODIFIERAD MED ENERGIKOMPONENTER, INGELSTAM,<br />
2002). ................................................................................................................................................. 8<br />
FIGUR 4 VERKTYGEN HAR DELATS IN MED AVSEENDE PÅ DERAS FOKUS, DVS VILKET OBJEKT SOM<br />
STUDERAS OCH SOM PÅVERKAN RELATERAS TILL, SAMT VILKA TYPER AV PÅVERKAN DE TAR UPP<br />
(MODIFIERAD: NATURVÅRDSVERKET 1999). ...................................................................................... 9<br />
FIGUR 5 DPSIR-MODELLEN FÖR KLASSIFICERING AV INDIKATORER (MODIFIERAD, SOU 2000:52)........... 13<br />
FIGUR 6 MKB OCH SMB ÄR ÖVERLAPPANDE METODER I VILKA LCA KAN VAR INKLUDERAD (MODIFIERAT<br />
NATURVÅRDSVERKET, 1999)............................................................................................................ 15<br />
VI
FIGUR 7 FÖRENKLAD BILD AV MODEST UPPBYGGNAD. UPPBYGGNAD SKER MED INDATA I NODER OCH<br />
FLÖDEN SAMT GLOBALA PARAMETRAR. ............................................................................................ 17<br />
FIGUR 8 SCHEMATISK BILD AV TILLVÄGAGÅNGSSÄTTET FÖR ATT STUDERA ENERGISYSTEMET OCH DESS<br />
MILJÖPÅVERKAN. .............................................................................................................................. 23<br />
FIGUR 9 PRINCIPIELL UPPBYGGNAD AV EN LIVSCYKEL FÖR EN PRODUKT I SIMA-PRO. I ENERGISYSTEMETS<br />
LIVSCYKEL ANVÄNDS DOCK ENBART PROCESSER OCH PRODUKTER. EX. PROCESS:<br />
BRÄNSLEPRODUKTION. EX. PRODUKT: BEHOV AV ENERGI I BOSTÄDER. ........................................... 24<br />
FIGUR 10 KOMMUNKARTA ÖVER FINSPÅNG (FINSPÅNGS KOMMUN, 2004) ................................................ 29<br />
FIGUR 11 ARBETSTILLFÄLLEN I FINSPÅNGS KOMMUN ÅR 2001 UPPDELAT PÅ SEKTORER (SCB, 2004A). .. 30<br />
FIGUR 12 ANTAL INVÅNARE I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2004B)............................................................ 30<br />
FIGUR 13 ANTAL INVÅNARE I FINSPÅNGS KOMMUN ÅR 2000 UPPDELAT PÅ OLIKA BOENDESTRUKTUR<br />
(SCB, 2004C). .................................................................................................................................. 31<br />
FIGUR 14 HUSHÅLL I FINSPÅNGS KOMMUN EFTER BYGGNADSTYP OCH BYGGNADSÅR (SCB, 2004D)........ 31<br />
FIGUR 15 (T.V.) TRENDER I BRUTTOTILLFÖRSEL AV ENERGI TILL FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B)...... 35<br />
FIGUR 16 (T.H.) TRENDER I BRUTTOTILLFÖRSEL AV ENERGI TILL FINSPÅNGS KOMMUN, EXKL. EL (SCB,<br />
2003B) .............................................................................................................................................. 35<br />
FIGUR 17 TILLFÖRSEL TILL FJÄRRVÄRMEN I FINSPÅNG (SCB, 2003B)....................................................... 36<br />
FIGUR 18 ANVÄNDNING AV ENERGI FINSPÅNGS KOMMUN, FÖRDELAT PÅ SEKTOR OCH ÅR (SCB, 2003B). 36<br />
FIGUR 19 ENERGIANVÄNDNING INOM JORDBRUKSSEKTORN I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B). .......... 37<br />
FIGUR 20 ANVÄNDNING INOM INDUSTRISEKTORN I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B)........................... 37<br />
FIGUR 21 ANVÄNDNING INOM OFFENTLIGA SEKTORN I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B). .................... 38<br />
FIGUR 22 BRÄNSLEANVÄNDNING FÖR TRANSPORTER I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B). .................... 38<br />
FIGUR 23 ANVÄNDNING INOM TJÄNSTESEKTORN OCH SMÅFÖRETAG I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B).<br />
.......................................................................................................................................................... 39<br />
FIGUR 24 ENERGIANVÄNDNING INOM HUSHÅLLSSEKTORN I FINSPÅNGS KOMMUN (SCB, 2003B). ............ 39<br />
FIGUR 25 UTSLÄPPSTREND FÖR KOLDIOXID FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ......................................... 42<br />
FIGUR 26 UTSLÄPPSMÄNGDER AV KOLDIOXID FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM....................................... 42<br />
FIGUR 27 UTSLÄPPSTREND FÖR KVÄVEOXIDER FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. .................................... 43<br />
FIGUR 28 UTSLÄPPSMÄNGD AV KVÄVEOXIDER FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. .................................... 43<br />
FIGUR 29 UTSLÄPPSTREND FÖR SVAVELOXIDER FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM.................................... 44<br />
FIGUR 30 UTSLÄPPSMÄNGD AV SVAVELOXIDER FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM.................................... 44<br />
FIGUR 31 UTSLÄPPSTREND FÖR KOLMONOXID FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ..................................... 45<br />
FIGUR 32 UTSLÄPPSMÄNGD AV KOLMONOXID FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM....................................... 45<br />
FIGUR 33 UTSLÄPPSTREND FÖR PARTIKLAR FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ......................................... 46<br />
FIGUR 34 UTSLÄPPSMÄNGD AV PARTIKLAR FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM........................................... 46<br />
FIGUR 35 UTSLÄPPSTREND FÖR NMVOC FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ............................................ 47<br />
FIGUR 36 UTSLÄPPSMÄNGD AV NMVOC FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ............................................ 47<br />
FIGUR 37 UTSLÄPPSTREND FÖR METAN FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM................................................. 48<br />
FIGUR 38 UTSLÄPPSMÄNGD AV METAN FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ................................................ 48<br />
FIGUR 39 UTSLÄPPSTREND FÖR AMMONIAK FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ......................................... 49<br />
FIGUR 40 UTSLÄPPSMÄNGD AV AMMONIAK FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ......................................... 49<br />
FIGUR 41 UTSLÄPPSTREND FÖR LUSTGAS FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM.............................................. 50<br />
FIGUR 42 UTSLÄPPSMÄNGD AV LUSTGAS FRÅN FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ............................................. 50<br />
FIGUR 43 ANDEL ANVÄND FÖRNYELSEBAR ENERGI, INKLUSIVE EL, PER SEKTOR I FINSPÅNGS<br />
ENERGISYSTEM. ................................................................................................................................ 51<br />
FIGUR 44 ANDEL ANVÄND FÖRNYELSEBAR ENERGI, EXKLUSIVE EL, PER SEKTOR I FINSPÅNGS<br />
ENERGISYSTEM. ................................................................................................................................ 51<br />
FIGUR 45 OLIKA SEKTORERS PROCENTUELLA BIDRAG TILL RESPEKTIVE MILJÖEFFEKTKATEGORI (ÅR 2001<br />
MED SVERIGEEL) I FINSPÅNGS ENERGISYSTEM.................................................................................. 52<br />
FIGUR 46 OLIKA SEKTORERS PROCENTUELLA BIDRAG TILL RESPEKTIVE MILJÖEFFEKTKATEGORI (ÅR 2001<br />
MED EUROPAEL) I FINSPÅNGS ENERGISYSTEM. ................................................................................. 52<br />
FIGUR 47 BESKRIVNING AV METOD FÖR NULÄGESBESKRIVNING AV ETT KOMMUNALT ENERGISYSTEM ..... 56<br />
FIGUR 48 ALTERNATIV METOD MED MODEST KÖRNING MED BEGRÄNSNING PÅ UTSLÄPP AV ÄMNEN...... 56<br />
VII
FIGUR 49 ALTERNATIV METOD MED MODEST KÖRNING MED BEGRÄNSNING PÅ MILJÖBEDÖMNINGS-<br />
KATEGORIER ..................................................................................................................................... 57<br />
Tabellförteckning<br />
TABELL 1 KÄNDA METODER INOM SMB SOM ANVÄNTS INOM ENERGIOMRÅDET ENLIGT FINNVEDEN (2003).<br />
.......................................................................................................................................................... 11<br />
TABELL 2 MILJÖEFFEKTKATEGORIER ENLIGT REKOMMENDATION FRÅN NORDISKA MINISTERRÅDET,<br />
KOPPLADE TILL INDIKATORER OCH MILJÖMÅL. ................................................................................. 14<br />
TABELL 3 OLIKA KLASSIFICERINGSMÖJLIGHETER FÖR MODELLER, KURSIVERAT BESKRIVER MODEST<br />
(MODIFIERAT HENNING, 1999).......................................................................................................... 16<br />
TABELL 4 EXEMPEL PÅ KRAV PÅ ENERGISYSTEMANALYSMODELLER, (MODIFIERAT HENNING, 1999)....... 16<br />
TABELL 5 VALDA PARAMETRAR FÖR MILJÖBEDÖMNING AV ENERGISYSTEMET, KOPPLADE TILL<br />
PRIORITERADE MILJÖMÅL.................................................................................................................. 26<br />
TABELL 6 OLIKA UTSLÄPPENS BIDRAG TILL MILJÖEFFEKTKATEGORIER OCH TRENDER VAD GÄLLER DESSA<br />
.......................................................................................................................................................... 53<br />
VIII
Kapitel 1 Inledning<br />
1 Inledning<br />
I d<strong>ett</strong>a kapitel kommer först en bakgrund till examensarbetet <strong>och</strong> <strong>dess</strong> problemställning. Kapitlet kommer<br />
sedan att landa i <strong>ett</strong> syfte som beskriver vad som vill uppnås med arbetet. En nedbrytning <strong>av</strong> syftet görs i<br />
några mer konkreta problemformuleringar <strong>och</strong> övergripande <strong>av</strong>gränsningar görs.<br />
1.1 Bakgrund<br />
Energianvändning bidrar i stor utsträckning till miljöproblematiken i världen idag <strong>och</strong><br />
alla trender visar att energibehovet kommer att fortsätta öka. Det behövs därför metoder<br />
för att styra utvecklingen mot <strong>ett</strong> miljömässigt hållbart <strong>energisystem</strong>, bland annat<br />
genom miljöanpassade energikällor <strong>och</strong> effektivare energianvändning. I Agenda 21<br />
dokumentet (FN, 1992) påpekas det viktiga med <strong>lokalt</strong> förankrat miljöarbete, ”Tänk<br />
globalt, handla <strong>lokalt</strong>”. I Sverige kan kommunerna ha stor inverkan på <strong>energisystem</strong>et<br />
eftersom de kan ha rollen som informatör, planeringsinstans, myndighetsutövare,<br />
energiproducent <strong>och</strong> stor energianvändare (Nutek, 1991).<br />
Kommunal energiplanering har varit lagstadgad sedan 1977 <strong>och</strong> vid senare datum<br />
(1991) tillkom kr<strong>av</strong> på att miljöbedömningar ska ingå (Näringsdepartementet, 1998).<br />
Studier visar dock att brister i omfattningen <strong>av</strong> miljöbedömningar är vanliga (Stenlund<br />
Nilsson <strong>och</strong> Tyskeng, 2003) .<br />
Energisystem<strong>av</strong>delningen, vid Linköpings universitet, har under lång tid modellerat<br />
<strong>energisystem</strong> med fokus på en systemmässigt ekonomisk lösning. Miljöhänsyn har till<br />
viss del tagits med som utsläppsbegränsningar på till exempel koldioxid eller införande<br />
<strong>av</strong> externa kostnader 1 på bränslen. D<strong>ett</strong>a har dock enbart innefattat <strong>ett</strong> fåtal emissioner<br />
från förbränningen <strong>och</strong> således inte <strong>ett</strong> livscykelperspektiv.<br />
Industriell miljöteknik, Linköpings universitet, har erfarenhet <strong>av</strong> strategiskt miljöarbete<br />
för organisationer <strong>och</strong> industrier. Ett sådant område är livscykelanalyser, som ger en<br />
bild <strong>av</strong> en produkts totala <strong>miljöpåverkan</strong> under hela livscykel (Men tillämpningar på<br />
lokala <strong>energisystem</strong> har inte gjorts). Forskare på <strong>av</strong>delningen har även studerat hur<br />
energiplaner är utformade <strong>och</strong> används i <strong>ett</strong> antal kommuner (Stenlund Nilsson <strong>och</strong><br />
Tyskeng, 2003; Stenlund Nilsson <strong>och</strong> Mårtensson, 2003).<br />
Avdelningarna Energisystem <strong>och</strong> Industriell miljöteknik, har tidigare diskuterat <strong>ett</strong><br />
samarbete kring området <strong>energisystem</strong>planering. Målet har varit att kombinera olika<br />
synsätt för att analysera hur <strong>ett</strong> ekonomiskt fördelaktigt <strong>energisystem</strong> med liten<br />
<strong>miljöpåverkan</strong> uppnås. Samarbetet har varit tänkt att bestå <strong>av</strong> <strong>ett</strong> arbetssätt där en<br />
traditionell <strong>energisystem</strong>optimering kombineras med användning <strong>av</strong> metoder som<br />
beaktar <strong>miljöpåverkan</strong> i <strong>ett</strong> livscykelperspektiv.<br />
Industriell miljöteknik ingår år 2003-2005 i <strong>ett</strong> delprojekt inom forskningsprogrammet<br />
miljöstrategiska verktyg (MIST) tillsammans med deltagare från Forskningsgruppen för<br />
miljöstrategiska studier (med deltagare från KTH <strong>och</strong> FOI), Stockholm <strong>och</strong><br />
Internationella Handelshögskolan i Jönköping. Delprojektets mål är att utveckla dagens<br />
planeringsprocesser för att ge <strong>ett</strong> miljömässigt bättre beslut. Energiplanering har valts<br />
som studieobjekt då det är <strong>ett</strong> område med stor miljömässig relevans. Arbetet <strong>av</strong>ses att<br />
1 Externa kostnader beskriver de samhällsekonomiska kostnader som uppstår <strong>av</strong> en aktivitet, exempelvis<br />
energiproduktion, <strong>och</strong> som normalt inte beaktas, till exempel <strong>miljöpåverkan</strong> <strong>och</strong> sysselsättningseffekter.<br />
1
Kapitel 1 Inledning<br />
genomföras i samarbete med lokala beslutsfattare som är i början <strong>av</strong> arbetet med en ny<br />
energiplan.<br />
Forskningen kommer att fokusera dels på användningen <strong>av</strong> verktyg för strategisk<br />
miljöbedömning (SMB) <strong>och</strong> dels på verktyg för att öka allmänhetens deltagande. Inom<br />
projektet kommer en SMB-process att genomföras. En SMB är en process som ska<br />
utmynna i en rapport som beskriver vilken påverkan på miljön åtgärder enligt planen<br />
kommer att ha . Det ska även redovisas olika alternativ inklusive <strong>ett</strong> nollalternativ <strong>och</strong><br />
det ska visas att samråd sk<strong>ett</strong> samt att <strong>dess</strong> resultat tagits hänsyn till. Slutligen ska valet<br />
<strong>av</strong> alternativ motiveras.<br />
Föreliggande examensarbete har tillkommit som det första steget i<br />
energiplaneprocessen, som en förstudie <strong>och</strong> nulägesbeskrivningen <strong>av</strong> det lokala<br />
<strong>energisystem</strong>et. Arbetet kommer att utföras i samarbete mellan <strong>av</strong>delningarna<br />
Industriell miljöteknik <strong>och</strong> Energisystem vid institutionen för konstruktions <strong>och</strong><br />
produktionsteknik, Linköpings universitet. Därtill kommer Finspångs kommun ingå<br />
som studieobjekt.<br />
Finspångs kommun är en industrikommun (Svenska kommunförbundet, 2003), i norra<br />
Östergötland, som är relativt glesbefolkad med sina omkring 21000 invånare.<br />
Kommunen har beslutat om att förnya sin översiktsplan <strong>och</strong> energiplan.<br />
Energiplanearbetet kommer att utföras först <strong>och</strong> fungera som utgångspunkt för det<br />
vidare översiktsplanearbetet.<br />
1.2 SYFTE<br />
Syftet med examensarbetet är att göra en nulägesbeskrivning <strong>och</strong> analys <strong>av</strong><br />
<strong>energisystem</strong>et i Finspångs kommun. Nulägesbeskrivningen ska fungera som<br />
bakgrundsinformation till energiplaneringen i kommunen <strong>och</strong> till den SMB som utförs<br />
inom forskningsprojektet, MIST, för energiplanen i kommunen. Nulägesbeskrivning ska<br />
ge en beskrivning <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>. För analys <strong>av</strong><br />
<strong>miljöpåverkan</strong> används livscykelanalys (programvara SimaPro), som valts i samråd med<br />
övriga medverkande i forskningsprojektet.<br />
Ett delsyfte är även att diskutera möjligheterna till att kombinera olika verktyg för<br />
analys <strong>av</strong> lokala <strong>energisystem</strong>, med ursprung i <strong>ett</strong> systemanalytiskt synsätt <strong>och</strong> studera<br />
såväl energiflöden <strong>och</strong> omvandlingssteg som <strong>miljöpåverkan</strong>. Det kombinerade<br />
modellverktyget ska utgå från befintliga verktyg: Livscykelanalys (SimaPro) <strong>och</strong> för<br />
<strong>energisystem</strong>modellering MODEST (Där MODEST valts med tanke på tidigare studier<br />
<strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et). Den kombinerade modellen ska även vara flexibel för att kunna<br />
studera olika alternativ <strong>och</strong> scenarier för <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>.<br />
2
Kapitel 1 Inledning<br />
1.3 Problemformulering<br />
Utifrån syftet är följande delproblem utformade:<br />
<strong>Analys</strong>verktyg<br />
• Vilka miljöproblem kan härledas till energianvändning, vad ger upphov till <strong>dess</strong>a,<br />
vilka är viktigast att få med?<br />
• Vilka verktyg används för miljösystemanalys, samt vilka används speciellt med<br />
anknytning till energi?<br />
• Vilka verktyg används för <strong>energisystem</strong>analys, i vilket sammanhang <strong>och</strong> hur<br />
används de?<br />
• Hur kan man kombinera miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analys? Vilka förutsättningar finns<br />
i MODEST (linjärprogrammeringsmodell) för att modellera <strong>miljöpåverkan</strong>? Hur<br />
kan hopkoppling mellan SimaPro (livscykelanalysverktyg) <strong>och</strong> MODEST ske?<br />
• Vilka indikatorer på <strong>miljöpåverkan</strong> ska studeras <strong>och</strong> hur ska de analyseras?<br />
Nulägesbeskrivning<br />
• Vad är en energiplan <strong>och</strong> vad ska en nulägesbeskrivning innehålla?<br />
• Hur ser Finspångs <strong>energisystem</strong> ut?<br />
• Vilka förutsättningar har Finspångs kommun; gällande t.ex. befolkning, boende,<br />
näringsliv, som påverkar <strong>energisystem</strong>et?<br />
• Vilken <strong>miljöpåverkan</strong> har Finspångs <strong>energisystem</strong>?<br />
• Vilken förbättringspotential finns?<br />
1.4 Avgränsningar<br />
Här redovisas övergripande <strong>av</strong>gränsningar, ytterligare begränsningar redovisas även<br />
inom respektive <strong>av</strong>snitt i rapporten.<br />
• Vid studier <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong> används befintlig statistik över<br />
energianvändning <strong>och</strong> befintliga livscykelanalyser.<br />
• Känslighetsstudier utförs ej på miljöbedömningsresultatet, men en diskussion om<br />
styrkor <strong>och</strong> svagheter förs.<br />
• Fokus är på teknisk/naturvetenskaplig kartläggning, andra parametrar såsom aktörer,<br />
politiska <strong>och</strong> sociala aspekter m.m. utreds ej närmare.<br />
• Valet <strong>av</strong> verktyg givna, men angreppssätt för användning <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a utvecklas.<br />
• Hoppkopplingen mellan MODEST <strong>och</strong> SimaPro diskuteras bara teoretiskt, tillämpas<br />
ej.<br />
3
Kapitel 1 Inledning<br />
1.5 Disposition<br />
I d<strong>ett</strong>a <strong>av</strong>snitt följer en redovisning <strong>av</strong> rapportens upplägg (se Figur 1). Upplägget<br />
sammanfaller med den arbetsgång som använts <strong>och</strong> speglar därmed den metod som<br />
använts.<br />
Bakgrund <strong>och</strong> Syfte<br />
kapitel 1<br />
Figur 1 Rapportens disposition<br />
Teoridel<br />
kapitel 2<br />
Arbetet börjar med att i kapitel 1 ge en bakgrund <strong>och</strong> syfte till examensarbetet.<br />
I kapitel 2 ges en teoretisk bakgrund till problemet. Först ges en allmän beskrivning <strong>av</strong><br />
kommunal energiplanering <strong>och</strong> energisektorns <strong>miljöpåverkan</strong> ur <strong>ett</strong> livscykelperspektiv.<br />
Därefter beskrivs miljösystemanalytiska <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiska verktyg, både<br />
allmänt om systemanalys som metod, med för- <strong>och</strong> nackdelar, <strong>och</strong> något mer detaljerat<br />
för några verktyg.<br />
I kapitel 3 beskrivs metoden för framtagandet <strong>av</strong> nulägesbeskrivningen <strong>av</strong> Finspångs<br />
<strong>energisystem</strong>.<br />
Följande kapitel (4) består <strong>av</strong> nulägesbeskrivningen det vill säga resultatdelen.<br />
Nulägesbeskrivningen är utformad för att kunna läsas separat. En introduktion till<br />
kommunen <strong>och</strong> <strong>dess</strong> allmänna förutsättningar ges först. D<strong>ett</strong>a bildar en bakgrund när<br />
sedan i nästa <strong>av</strong>snitt kommunens <strong>energisystem</strong> beskrivs med utgångspunkt från en<br />
kommunal energibalans. Miljöbedömning görs, resultat redovisas samt analys <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a<br />
görs.<br />
I kapitel 5 diskuteras sammankopplingsmöjligheter mellan energi- <strong>och</strong><br />
miljösystemanalytiska verktyg samt hur d<strong>ett</strong>a kan leda till <strong>ett</strong> bättre beslutsunderlag.<br />
I de sista kapitlen görs mer allmänna analyser <strong>av</strong> hela arbetet <strong>och</strong> slutsatser dras.<br />
4<br />
Metod<br />
kapitel 3<br />
Nulägesbeskrivning=<br />
Resultat<br />
kapitel 4<br />
Diskussion<br />
Slutsatser, syntes<br />
kapitel 5, 6
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt<br />
angreppssätt<br />
D<strong>ett</strong>a kapitel är en litteraturgenomgång <strong>och</strong> sätter in de tilldelade metoderna i <strong>ett</strong> sammanhang samt<br />
motiverar verktygens relevans. Först redovisas vilka lagkr<strong>av</strong> som finns på energiplanering samt vad en<br />
nulägesbeskrivning bör innehålla. Avsnitt om vilka miljöproblem som kan kopplas till energisektorn<br />
följer. Därefter beskrivs först allmänt systemanalys <strong>och</strong> <strong>dess</strong> verktyg <strong>och</strong> sedan miljösystemanalytiska<br />
verktyg med en fördjupning för livscykelanalys. Efter det görs även en genomgång <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>optimeringsmodeller,<br />
med fokus på MODEST. Slutligen diskuteras systemgränser vid systemanalys.<br />
2.1 Kommunal energiplanering<br />
Lagen om kommunal energiplanering (Näringsdepartementet, 1998) anger att<br />
kommunen ska verka för att främja hushållning <strong>och</strong> verka för en säker <strong>och</strong> tillräcklig<br />
energitillförsel. För att göra det ska samarbete ske med stora aktörer inom området <strong>och</strong><br />
andra kommuner. Ett aktuellt dokument, energiplan, över strategi för tillförsel,<br />
distribution <strong>och</strong> användning ska finnas. Energiplanen ska även innehålla analyser om<br />
<strong>dess</strong> påverkan på miljön, hälsan <strong>och</strong> hushållning med mark <strong>och</strong> andra resurser.<br />
Lagen om energiplanering kom till i oljekrisens Sverige <strong>och</strong> <strong>dess</strong> ambition var då att i<br />
första hand kunna tillgodose behovet <strong>av</strong> energi. Förutom med produktionsplanering kan<br />
d<strong>ett</strong>a ske med <strong>ett</strong> minskat behov, hushållning. I <strong>ett</strong> senare skede, 1991, infördes även<br />
kr<strong>av</strong> på analys <strong>av</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>. D<strong>ett</strong>a då man genom planen har stora möjligheter att<br />
påverka energisektorns <strong>miljöpåverkan</strong>. Kommunerna kan även ha många andra viktiga<br />
roller i samhället, förutom planeringsinstans (Nutek, 1991): som informatörer, genom<br />
bland annat energirådgivning, myndighetsutövande <strong>och</strong> som energiproducenter, <strong>av</strong> t.ex.<br />
fjärrvärme. Kommunerna är även energianvändare, genom lokaler <strong>och</strong> fastighetsbolag.<br />
Genom <strong>dess</strong>a roller har de en påverkansmöjlighet som gör att planen kan få<br />
genomslagskraft.<br />
En granskning <strong>av</strong> <strong>ett</strong> antal utförda energiplaner visar dock på att miljöbedömningar inte<br />
finns med i någon större omfattning <strong>och</strong> vanligen i ganska allmänna ordalag (Stenlund<br />
Nilsson <strong>och</strong> Tyskeng, 2003)<br />
Det finns idag inga tillämpningar inom energiområdet med kr<strong>av</strong> på formella strategiska<br />
miljöbedömningar (SMB) <strong>och</strong> inga riktlinjer för <strong>dess</strong>a tillämpningar. Men SMB har<br />
framöver potential för att förbättra beslutsfattandet mot hållbar utveckling, se vidare om<br />
SMB i kapitel 2.4. I <strong>ett</strong> EU-direktiv (2001/42/EG) finns <strong>ett</strong> beslut om att det ska införas<br />
SMB för planer <strong>och</strong> program där det kan vara till nytta, från 2004 (Naturvårdsverket,<br />
2001). En <strong>av</strong> de planer som Naturvårdsverket anser ska använda sig <strong>av</strong> SMB, enligt<br />
d<strong>ett</strong>a direktiv, är energiplaner.<br />
2.1.1 Nulägesbeskrivning<br />
I en handbok om energiplanering (Johansson, 2001a) beskrivs nulägesbeskrivningens<br />
roll som att den ska ange utgångspunkt för mål <strong>och</strong> handlingsplan, kunna fungera som<br />
bas vid analys <strong>av</strong> framtida alternativ samt ge idéer till frågeställningar att ta upp. För att<br />
uppnå d<strong>ett</strong>a bör nulägesbeskrivningen presentera data för <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> utsläpp<br />
samt visa på trender i <strong>energisystem</strong>ets utveckling. Vidare bör fokus ges på viktiga<br />
energi- <strong>och</strong> miljöfrågor, styrkor <strong>och</strong> svagheter. Annat som kan vara en del <strong>av</strong><br />
nulägesbeskrivningen är frågor som rör användningen <strong>och</strong> attityder till <strong>energisystem</strong>et<br />
5
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
(Joanneum Research, 2000). Det kan t.ex. var sådana saker som användningsmönster,<br />
invånarnas syn på energi, hur energifrågor hanteras i kommunens verksamhet <strong>och</strong> hur<br />
energifrågor undervisas i skolan. I d<strong>ett</strong>a examensarbete kommer dock fokus i<br />
nulägesbeskrivningen vara på de tekniska/naturvetenskapliga delarna.<br />
2.2 Miljöpåverkan knuten till energiproduktion<br />
I lagen om energiplanering påbjuds energihushållning. Två huvudskäl till energi- <strong>och</strong><br />
resurseffektivisering kan ses: Knapphetsskäl, d.v.s. resurserna finns i ändlig mängd, <strong>och</strong><br />
miljöskäl. Miljöskälen anses vara de viktigaste motiven för energi- <strong>och</strong><br />
resurseffektiviseringen.<br />
Miljöeffekter kan vara <strong>av</strong> lokal, regional <strong>och</strong> global natur. Lokala effekter är ofta<br />
lättupptäckta <strong>och</strong> källan lätt att identifiera, till exempel utsläpp <strong>av</strong> partiklar. Regionala<br />
effekter, såsom försurning, kommer från <strong>ett</strong> flertal diffusa källor. Globala problem är<br />
komplexa, exempelvis global uppvärmning, <strong>och</strong> oberoende <strong>av</strong> var utsläpp sker.<br />
Energisektorn ger påverkan i alla <strong>dess</strong>a kategorier.<br />
Energikedjan, det vill säga de steg som följer från naturresurs till slutlig användning <strong>av</strong><br />
energitjänst, ser i princip ut som Figur 2.<br />
Energikälla<br />
Råolja<br />
Uran<br />
Utvinning<br />
Gruva<br />
Uttag <strong>av</strong><br />
biomassa<br />
Energiomvandling<br />
Raffinanderi<br />
Värmeverk<br />
Energibärare<br />
Värme<br />
Bensin<br />
Figur 2 Principskiss över energikedjan från energikälla till energitjänst, med exempel i varje länk<br />
(modifierat Naturvårdsverket, 2000).<br />
I energikedjan sker <strong>miljöpåverkan</strong> i alla faser: vid utvinning, energiomvandling,<br />
distribution <strong>och</strong> användning. I utvinningen tas stora mängder material ut <strong>och</strong><br />
markanvändningen är i vissa fall stor. Under användningsfasen <strong>och</strong> omvandlingsfasen<br />
är emissioner från förbränning en stor källa till <strong>miljöpåverkan</strong>. Hur stor den totala<br />
<strong>miljöpåverkan</strong> blir beror även på hur effektiv energikedjan är. I slutändan är det en<br />
energitjänst man vill ha med så liten resursförbrukning <strong>och</strong> <strong>miljöpåverkan</strong> som möjligt.<br />
I Naturvårdsverkets rapport Mål för energianvändningen sker en diskussion om behovet<br />
<strong>av</strong> energianvändningsmål, t.ex. energianvändning per invånare (Naturvårdsverket,<br />
2000a). Man finner att sådana mål kan vara <strong>av</strong> godo men de bör vara underordnade<br />
miljömålen <strong>och</strong> användas som <strong>ett</strong> medel för att nå <strong>dess</strong>a.<br />
Energisystemets sammansättning är dock <strong>av</strong> stor betydelse för möjligheten att nå de 15<br />
nationella miljökvalitetsmålen, som riksdagen satte upp 1999 för att nå en ekologiskt<br />
hållbar samhällsutveckling. Målen är en uppdelning <strong>av</strong> de övergripande målen för<br />
ekologisk hållbar utveckling: skyddet <strong>av</strong> miljön, hållbar försörjning <strong>och</strong> en effektiv<br />
användning <strong>av</strong> energi <strong>och</strong> andra naturresurser. Det bör påpekas att begreppet hållbar<br />
utveckling i stort även innefattar en ekonomiskt <strong>och</strong> socialt hållbar situation. De<br />
nationella miljökvalitetsmålen används även för att ställa upp mål på regional <strong>och</strong> lokal<br />
nivå.<br />
6<br />
Distribution<br />
Elnät<br />
Fjärrvärme<br />
Fordon<br />
Användning<br />
Panna<br />
Fordon<br />
Glödlampa<br />
Tjänst<br />
Uppvärmning<br />
Belysning
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
Statens energimyndighet deltar som sektorsmyndighet i arbetet med att nå<br />
miljökvalitetsmålen (STEM, 2003b). Myndigheten finner beröringspunkter mellan<br />
energisektorn <strong>och</strong> samtliga målen men främst de som direkt kan förknippas med<br />
luftföroreningar från förbränning. De fyra som är särskilt prioriterade är: frisk luft, bara<br />
naturlig försurning, begränsad klimatpåverkan <strong>och</strong> god bebyggd miljö. Även<br />
övergödning kan häröras från förbränning men lantbruket är den dominerande källan.<br />
Nedan följer en kort genomgång <strong>av</strong> de fyra prioriterade miljökvalitetsmålen samt hur de<br />
berör energiområdet (STEM, 2003b):<br />
Frisk luft<br />
Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter <strong>och</strong> kulturvärden inte<br />
skadas. För att uppnå d<strong>ett</strong>a har riksdagen ställt upp <strong>ett</strong> antal delmål vad gäller<br />
koncentrationer i luft <strong>av</strong> sv<strong>av</strong>eldioxid (SO2), kväveoxid (NOx), marknära ozon (O3) <strong>och</strong><br />
flyktiga organiska ämnen (VOC). Men även andra emissioner än <strong>dess</strong>a kan ha negativ<br />
påverkan.<br />
Bara naturlig försurning<br />
Försurningen skall inte vara större än vad mark <strong>och</strong> vatten tål samt nedbrytning <strong>av</strong><br />
infrastruktur, kulturföremål <strong>och</strong> byggnader ska inte vara onaturligt snabb. D<strong>ett</strong>a skall<br />
uppnås genom minskade kväve- <strong>och</strong> sv<strong>av</strong>elutsläpp (NOx <strong>och</strong> SOx).<br />
Begränsad klimatpåverkan<br />
Halten <strong>av</strong> växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en acceptabel nivå, för d<strong>ett</strong>a<br />
krävs minskade utsläpp <strong>av</strong> växthusgaser, t.ex. koldioxid (CO2), metan (CH4) <strong>och</strong> lustgas<br />
(N2O).<br />
God bebyggd miljö<br />
Bebyggd miljö ska var god <strong>och</strong> hälsosam livsmiljö samt medverka till en <strong>lokalt</strong> <strong>och</strong><br />
globalt god miljö. De delmål som berör energi är att planering skall ske för:<br />
energieffektivisering, hur förnybara energiresurser ska användas <strong>och</strong> utbyggnad <strong>av</strong><br />
produktionsanläggningar för <strong>dess</strong>a samt fjärrvärme främjas. Dessutom eftersträvas en<br />
minskad energianvändning i bostäder <strong>och</strong> lokaler.<br />
7
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2.3 Systemanalys<br />
Det som i <strong>av</strong>snitt 2.2 beskrevs som en energikedja, för att visa på <strong>miljöpåverkan</strong> under<br />
olika steg, kan även beskrivas som <strong>ett</strong> system. Ett system (Figur 3) är enligt definition<br />
<strong>ett</strong> antal komponenter <strong>och</strong> sambanden mellan <strong>dess</strong>a samt att det kan <strong>av</strong>gränsas mot<br />
omgivningen (Ingelstam, 2002).<br />
Omgivning<br />
System<br />
Energikälla/<br />
Utvinning<br />
Energikälla/<br />
Utvinning<br />
Energikälla/<br />
Utvinning<br />
Omvandling<br />
Omvandling<br />
Omvandling<br />
Omvandling<br />
Figur 3 Ett system med komponenter (Källa, omvandling <strong>och</strong> användning m.m.) <strong>och</strong> samband mellan<br />
<strong>dess</strong>a samt systemgränser (Modifierad med energikomponenter, Ingelstam, 2002).<br />
Ofta har man <strong>ett</strong> stort komplext system där man kan få fram kunskaper om många<br />
detaljer. Det kan då vara svårt att få en klar bild <strong>av</strong> helheten. Systemanalys är <strong>ett</strong><br />
angreppsätt för problemlösnings <strong>av</strong> sådana frågeställningar. Den är ofta<br />
tvärvetenskaplig, använder sig <strong>av</strong> vetenskapliga <strong>och</strong> systematiska metoder <strong>och</strong> tillämpar<br />
vetenskapliga kriterier. Systemanalysverktyg studerar frågeställningen utifrån <strong>ett</strong> vidare<br />
perspektiv. Man studerar exempelvis inte enbart vilken prestanda en enskild<br />
produktionsanläggning har utan studerar hela systemet. D<strong>ett</strong>a gör att det finns bättre<br />
förutsättningar att undvika en suboptimal 2 lösning. En viktig punkt i systemanalys är<br />
även klargörandet <strong>av</strong> systemgränser <strong>och</strong> hur <strong>dess</strong>a påverkar resultatet, se vidare i kapitel<br />
2.6.<br />
Systemanalysmodeller kan ha olika angreppssätt, man kan studera <strong>ett</strong> system från två<br />
håll. Antingen utgår man från en översiktlig modell <strong>och</strong> studerar detaljer där så behövs,<br />
”Top-down” eller så utgår man från detaljer <strong>och</strong> bygger upp <strong>ett</strong> system därur ”Bottomup”.<br />
En uppdelning <strong>av</strong> systemanalysverktyg kan även ske i följande kategorier<br />
(Naturvårdsverket, 1999):<br />
1. Deskriptiv analys <strong>av</strong> naturliga, tekniska <strong>och</strong> sociala system med utgångspunkt från<br />
mer eller mindre explicit systemansats<br />
2. Preskriptiv beslutsfattarorienterad systemanalys som innebär analys <strong>av</strong><br />
beslutssituationen enligt ovannämnda karaktäristiska<br />
3. Algoritmisk analys <strong>och</strong> syntes <strong>av</strong> data<br />
2 Suboptimering innebär t.ex. optimering <strong>av</strong> delar i <strong>ett</strong> system utan att beakta hela systemets prestanda.<br />
8<br />
Systemgräns<br />
Användning<br />
Användning<br />
Användning<br />
Användning
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
Systemanalys <strong>och</strong> preskriptiva systemanalysverktyg kan dock inte på något sätt ersätta<br />
<strong>ett</strong> vanligt beslut, eftersom det i alla beslutssituationer finns <strong>ett</strong> inslag <strong>av</strong> subjektiv<br />
värdering. Men den kan ge stöd vid beslut <strong>och</strong> att utföra analysen ger i sig ökad kunskap<br />
om systemet. Systemanalys kan tydliggöra vad som är kunskap <strong>och</strong> vad som är<br />
värderingar. D<strong>ett</strong>a möjliggör en systematisk hantering <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a värderingar <strong>och</strong> på <strong>ett</strong><br />
tydligare sätt se vad olika värderingar kan ge för olika beslutsalternativ. En <strong>av</strong> de största<br />
fördelarna med systemanalys är även att man genom <strong>dess</strong> tvärvetenskap kan värdera<br />
beslutsalternativ från flera synvinklar samtidigt. T.ex. tekniska data tillsammans med<br />
värderingar <strong>av</strong> miljövärden <strong>och</strong> medborgaråsikter.<br />
Det är preskriptiva metoder som kommer studeras närmare i nästkommande <strong>av</strong>snitt där<br />
en genomgång görs <strong>av</strong> verktyg med fokus på miljö <strong>och</strong> energi.<br />
2.4 Miljösystemanalytiska verktyg<br />
En genomgång <strong>av</strong> miljösystemanalytiska verktyg har gjorts <strong>av</strong> Naturvårdsverket (1999).<br />
I den ges en kort introduktion till <strong>ett</strong> antal verktyg <strong>och</strong> de diskuteras i <strong>ett</strong> gemensamt<br />
sammanhang utifrån olika aspekter.<br />
I Naturvårdsverkets rapport tas preskriptiva verktyg upp. En uppdelning är där gjord i<br />
fem kategorier efter i vilka beslutssituationer olika verktyg är tillämpbara samt vilka<br />
aspekter som verktygen beaktar, se Figur 4.<br />
De kategorier som kan anses som intressanta i d<strong>ett</strong>a examensarbete är ”Policy, plan,<br />
projekt” <strong>och</strong> eventuellt produkt, där produkten är energitjänst. Energisystemet som<br />
studeras är <strong>lokalt</strong> men fokus är inte på regionen utan på planen eller produkten. De<br />
aspekter som är <strong>av</strong> intresse i den här studien är både naturresurser <strong>och</strong> <strong>miljöpåverkan</strong><br />
medan samhällsekonomiska aspekter utelämnas.<br />
Figur 4 Verktygen har delats in med <strong>av</strong>seende på deras fokus, dvs vilket objekt som studeras <strong>och</strong> som<br />
påverkan relateras till, samt vilka typer <strong>av</strong> påverkan de tar upp (modifierad: Naturvårdsverket 1999).<br />
9<br />
SMB, MKB<br />
LCA
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
De verktyg som då kan ses som intressanta (Figur 4) är för ”policy, plan, projekt”: SMB<br />
(Strategisk miljöbedömning) <strong>och</strong> MKB (Miljökonsekvensbeskrivning) samt för<br />
produkt, LCA (Livscykelanalys). MKB <strong>och</strong> SMB är relativt lika verktyg men medan<br />
SMB används för ”policy, plan” används MKB för ”projekt”. I d<strong>ett</strong>a examensarbete <strong>och</strong><br />
i det fortsatta forskningsprojektet studeras energiplanen <strong>och</strong> denna tillhör kategorin<br />
”policy, plan”. Därför studeras SMB nedan medan beskrivning <strong>av</strong> MKB utelämnas.<br />
Nedan studeras även LCA.<br />
2.4.1 Strategisk miljöbedömning – allmänt <strong>och</strong> verktyg<br />
Strategisk miljöbedömning (SMB) används för att tidigt <strong>och</strong> systematiskt få med miljön<br />
i strategiska beslutsprocesser. En SMB är en process som ska utmynna i en rapport som<br />
beskriver vilken påverkan på miljön åtgärder enligt planen kommer att ha. Även olika<br />
alternativ ska redovisas inklusive <strong>ett</strong> nollalternativ <strong>och</strong> det ska visas att samråd sk<strong>ett</strong><br />
samt att <strong>dess</strong> resultat tagits hänsyn till. Slutligen ska valt alternativ motiveras<br />
(Naturvårdsverket, 2000b).<br />
Ett exempel på arbetsgång i SMB (modifierat Finnveden et. al. 2003):<br />
0. Delaktighet <strong>och</strong> samråd är en viktig del i en SMB process. D<strong>ett</strong>a ska komma in vid<br />
flera tillfällen under processens gång.<br />
1. Definition <strong>av</strong> objektet (jämför engelskans ”screening”)<br />
-Vad ska studeras <strong>och</strong> med vilka systemgränser?<br />
2. Formulera alternativ<br />
-Alltid <strong>ett</strong> nollalternativ <strong>och</strong> <strong>ett</strong> antal framtida alternativ<br />
3. Scenarieanalys<br />
-Olika scenarier för omgivningens utveckling<br />
4. Miljöanalys (vetenskaplig del, kvantitativ)<br />
-Vilken <strong>miljöpåverkan</strong> ger de olika alternativen i de olika scenarierna?<br />
- Vikta ihop <strong>miljöpåverkan</strong> till kategorier<br />
5. Värdering<br />
- Värdera de olika <strong>miljöpåverkan</strong>skategorierna mot varandra<br />
- Värdera de olika alternativens <strong>miljöpåverkan</strong> mot varandra<br />
6. Slutsats<br />
-Val <strong>av</strong> alternativ<br />
-Sammanväg med andra faktorer såsom ekonomi <strong>och</strong> politik<br />
Vid arbetet bör någon slags känslighetsanalys genomföras då framtiden nästan alltid får<br />
ses som osäker. Övriga kr<strong>av</strong> på SMB är bland annat att den ska vara transparent,<br />
systematisk <strong>och</strong> relevant så att man skall våga lita på processens resultat. Samt att den<br />
är så pass enkel att genomföra att metoden verkligen används i praktiken.<br />
Finnveden et. al. (2003) beskriver verktyg som används för SMB inom energiområdet.<br />
Finnvedens urval utgår från de verktyg som är välkända <strong>och</strong> som tidigare använts inom<br />
energisektorn. I d<strong>ett</strong>a examensarbete är verktyg rörande miljöanalys intressanta (se<br />
Tabell 1). En viss värdering/analys <strong>av</strong> resultatet kommer göras men d<strong>ett</strong>a är till stor del<br />
användaren <strong>av</strong> resultatets uppgift, eftersom det steget inte är vetenskapligt objektivt. I<br />
d<strong>ett</strong>a examensarbete görs värderingen <strong>av</strong> kommunala beslutsfattare i samarbete med<br />
övriga medverkande i den fortsatta SMB-processen.<br />
10
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
Tabell 1 Kända metoder inom SMB som använts inom energiområdet enligt Finnveden (2003).<br />
Metoder för analysdelen Förklaring Steg i SMB<br />
LCA (livscykelanalys) Bred syn på <strong>miljöpåverkan</strong> från en <strong>Analys</strong><br />
”produkts” hela livscykel Värdering<br />
IOA (input-outputanalys) Räknar på in <strong>och</strong> utflöden till <strong>ett</strong><br />
land eller en sektor<br />
<strong>Analys</strong><br />
Riskbedömning Olyckors frekvens <strong>och</strong><br />
konsekvenser<br />
<strong>Analys</strong><br />
Impact-path Följer kedjan från aktivitet till <strong>Analys</strong><br />
konsekvens, specialfall <strong>av</strong><br />
riskanalys.<br />
Värdering<br />
Ekologisk konsekvensbedömning Påverkan på ekologin, inga bra<br />
verktyg finns enligt författarna<br />
<strong>Analys</strong><br />
Faktorer som påverkar val <strong>av</strong> verktyg är användningsområdet. Vid undersökning <strong>av</strong><br />
kritiska punkter i <strong>ett</strong> system är kvalitativa metoder bra medan vid val mellan olika<br />
alternativ krävs kvantitativa metoder. Arbetet i examensarbetet bör därmed fokusera på<br />
kvantitativa metoder då metoden är tänkt att kunna användas för att studera trender.<br />
Andra saker att tänka på vid val <strong>och</strong> utförande <strong>av</strong> metod är kr<strong>av</strong> på: platsberoende,<br />
tidsspecificering, systemgränser samt typ <strong>av</strong> studerade effekter <strong>och</strong> påverkan.<br />
Av analysverktygen i tabellen ovan utläses tre huvudsakliga (relativt heltäckande)<br />
alternativa metoder: IOA, LCA <strong>och</strong> impact-path. IOA används främst för regioner,<br />
var<strong>av</strong> enligt resonemang i föregående <strong>av</strong>snitt om användningsområden IOA inte är<br />
lämplig för analysen i d<strong>ett</strong>a examensarbete som studerar ”produkten” energi. Artikelns<br />
genomgång visar att de tillgängliga verktygen oftast täcker in <strong>miljöpåverkan</strong> från<br />
emissioner medan olycksrisker <strong>och</strong> påverkan på ekosystemet <strong>och</strong> landskap ofta förbises.<br />
Riskbedömning <strong>och</strong> ekologisk konsekvensbedömning skulle därmed kunna användas<br />
som <strong>ett</strong> komplement till en LCA. Både LCA <strong>och</strong> impact-path är kvantitativa metoder<br />
men den senare metoden får ses som mer arbetskrävande då den är platsspecifikare <strong>och</strong><br />
går längre vad gäller bedömningen <strong>av</strong> effekter.<br />
Värdering <strong>och</strong> viktning kan ske utifrån olika metoder. I artikeln nämns ekonomisk<br />
värdering, värdering i markanvändning, expertpaneler eller värdering utifrån miljömål.<br />
2.4.2 Livscykelanalyser<br />
Livscykelanalyser allmänt<br />
Livscykelanalys är i dag en vedertagen metod <strong>och</strong> grunderna för <strong>dess</strong> uppbyggnad är i<br />
stor grad lika i de flesta beskrivningar. D<strong>ett</strong>a <strong>av</strong>snitt är skrivet med innehållet i boken,<br />
En liten lärobok om livscykelanalys (Lindahl, Rydh <strong>och</strong> Tingström, 2002) i minnet.<br />
En livscykelanalys används för att beskriva en produkts <strong>miljöpåverkan</strong> från uttag <strong>av</strong><br />
resurser till resthantering, ”från vaggan till gr<strong>av</strong>en”. Den består <strong>av</strong> huvudstegen<br />
definition <strong>av</strong> mål <strong>och</strong> omfattning, inventering, <strong>miljöpåverkan</strong>sbedömning <strong>och</strong> en<br />
analysdel.<br />
Mål <strong>och</strong> omfattning<br />
En genomgång <strong>av</strong> varför livscykeln genomförs <strong>och</strong> vilka kr<strong>av</strong> som ställs på den. En<br />
funktionell enhet, den funktion man vill studera, definieras. Val <strong>av</strong> systemgränser görs,<br />
11
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
<strong>dess</strong>a kan innebära <strong>av</strong>gränsningar mot natursystem, geografiskt, tidsmässigt <strong>och</strong> mot<br />
andra tekniska system. Kvalitetskr<strong>av</strong> på data ställs upp med <strong>av</strong>seende på specificering<br />
vad gäller tids-, geografisk- <strong>och</strong> teknologinivå relevans.<br />
Inventering<br />
Datainsamling <strong>och</strong> beräkningar för relevanta in- <strong>och</strong> utflöden till produktsystemet sker.<br />
Till <strong>dess</strong>a data bör även metadata 3 eller källhänvisning finnas. Tidsmässigt så ligger<br />
normalt den största arbetsinsatsen under denna fas. Även allokering <strong>av</strong> processer som<br />
delas med andra livscykler utförs.<br />
Miljöpåverkansbedömning<br />
För <strong>miljöpåverkan</strong>sbedömning så införs <strong>ett</strong> antal miljöeffektkategorier eller en indikator<br />
som anses representera miljöeffektkategorin. Miljöeffektkategorierna representerar var<br />
för sig någon slags miljöproblem. Olika indata från inventeringen kan knytas till olika<br />
miljöproblem, denna sortering betecknas klassificering. Inom varje miljöeffektkategori<br />
gör sedan en kvantifiering <strong>av</strong> de ingående datakategoriernas bidrag, karakterisering. En<br />
värdering kan sedan göras efter vilken vikt de olika miljöeffektkategorierna har för<br />
miljön i stort. D<strong>ett</strong>a är dock en subjektiv bedömning <strong>och</strong> ingen vedertagen standard<br />
finns. D<strong>ett</strong>a gör att d<strong>ett</strong>a steg ofta inte ingår i livscykelanalyser.<br />
Resultattolkning<br />
Utifrån det resultat man får fram kan man utvärdera målet med arbetet. Man bör då ta<br />
hänsyn till osäkerheter i modellen samt känslighet för ändringar i indata, antingen<br />
kvalitativ eller kvantitativt. Man kan med hjälp <strong>av</strong> livscykeln <strong>och</strong> andra data, till<br />
exempel ekonomiska, utföra en analys <strong>av</strong> möjliga förbättringar i produktens livscykel.<br />
Livscykelanalyser <strong>av</strong> energi<br />
Livscykelanalyser för fjärrvärme –en förstudie (Johansson, Finnveden, 2002) är en<br />
genomgång <strong>av</strong> metoder <strong>och</strong> system<strong>av</strong>gränsningar vid livscykelanalyser. I denna framgår<br />
att det finns många studier gjorda på energiproduktionsanläggningar i Sverige, men<br />
även att det saknades en LCA för hela fjärrvärmesystemet från utvinning <strong>av</strong> bränsle till<br />
kund inklusive byggnader m.m.. De flesta livscyklarna innehåller bara utsläpp från<br />
bränsleproduktion <strong>och</strong> driftsfasen, då <strong>dess</strong>a steg är de som har störst inverkan. En<br />
genomgång <strong>av</strong> <strong>ett</strong> stort antal livscykelanalyser är gjord <strong>av</strong> IVL (1999ab) <strong>och</strong> en<br />
sammanställning är gjord med miljöfakta för olika bränslen <strong>och</strong> användningsområden.<br />
Vid livscykler <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong> kan i stort de olika ingående<br />
energiproduktionsanläggningarnas livscykler adderas. Dock kräver d<strong>ett</strong>a större kr<strong>av</strong> på<br />
systemgränser <strong>och</strong> allokeringar, så att inga flöden dubbelbokförs (Kuemmel, Krüger<br />
Nielsen, Sørensen, 1997).<br />
2.4.3 Indikatorer<br />
Många fenomen i samhället som man vill studera är komplexa. Många olika parametrar<br />
kan studeras för <strong>ett</strong> fenomen, några <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a ger en särskilt bra bild <strong>av</strong> tillståndet <strong>och</strong><br />
kan fungera som indikatorer (OECD,1994). Nedan beskrivs några kr<strong>av</strong> på indikatorer<br />
<strong>och</strong> hur de används.<br />
3 Metadata betyder data om data. Specifikation <strong>av</strong> datakvalitet <strong>och</strong> representation, vad gäller t.ex. tid <strong>och</strong><br />
tekniknivå.<br />
12
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
I <strong>och</strong> med att indikatorerna ska kunna ge en bra bild <strong>av</strong> fenomenet så behöver de<br />
uppfylla vissa kr<strong>av</strong>. Följande kriterier kan till exempel ställas på en lämplig indikator<br />
(OECD, 1994):<br />
• ge en representativ bild<br />
• vara enkel <strong>och</strong> kunna visa tidsserier samt jämförelser mellan olika platser<br />
• ha <strong>ett</strong> referensvärde (t.ex. medelvärde i landet)<br />
• grunda sig på vetenskap<br />
• databehov tillgängligt<br />
Indikatorer kan användas för att påvisa tillstånd i olika delar <strong>av</strong> en orsak-verkankedja.<br />
En klassificeringsmetod för miljöindikatorer, som kan användas på de indikatorer som<br />
ges <strong>av</strong> miljöanalytiska metoder, är DPSIR (Miljödepartementet, 2000):<br />
• Drivkrafter ex. bostadsyta per person<br />
• Påverkan ex. emissioner från elektricitetsproduktion<br />
• Status ex. koncentrationer <strong>av</strong> föroreningar i miljön<br />
• Inverkan ex. antal cancerfall<br />
• Respons ex. användning <strong>av</strong> mer förnyelsebara ämnen<br />
Ytterligare beskrivning <strong>av</strong> de olika klassificeringsalternativen <strong>och</strong> relationen mellan de<br />
olika klasserna ges i Figur 5 nedan.<br />
Drivkrafter<br />
Aktiviteter bakom<br />
-energianvändning<br />
-transporter<br />
Påverkan<br />
Orsaken<br />
-surt nedfall<br />
-emissioner<br />
Status<br />
Tillstånd<br />
-radonhalt<br />
-pH i sjö<br />
Figur 5 DPSIR-modellen för klassificering <strong>av</strong> indikatorer (modifierad, SOU 2000:52).<br />
Ett <strong>av</strong> huvudsyftena med modellen är att göra det möjligt för beslutsfattare att få en bild<br />
<strong>av</strong> orsakskedjorna som är aktuella i arbetet med miljöproblem (SOU 2000:52). DPSIR<br />
kan alltså ses som <strong>ett</strong> sätt att länka ihop samhället <strong>och</strong> miljön på <strong>ett</strong> systematiskt vis.<br />
Impact-path ger indikatorer på påverkan, status <strong>och</strong> inverkansnivån medan LCA ger<br />
indikatorer på enbart påverkan <strong>och</strong> inverkan. Studier <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a indikatorer kan sedan<br />
leda till åtgärder, respons. Risken är att även åtgärder då riktas på att minska påverkan<br />
<strong>och</strong> status men ej på drivkraftnivån. Det är i så fall en brist men förstås genom att då<br />
krävs en större omställning <strong>av</strong> värderingar, livsstil m.m.. En ökad användning <strong>av</strong> SMB<br />
13<br />
Respons<br />
Åtgärder<br />
-sjökalkning<br />
-rostskydd<br />
Inverkan<br />
Konsekvenser<br />
-cancerfall<br />
-korrosion
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
skulle förhoppningsvis ge en större överblick <strong>och</strong> därmed även initiera åtgärder på<br />
drivkraftnivån.<br />
Att använda indikatorer<br />
Nedan presenteras några <strong>av</strong> de indikatorer som används i Sverige idag för att studera<br />
energisektorns <strong>miljöpåverkan</strong>. Två kategorier <strong>av</strong> parametrar kan ses: de som studerar<br />
drivkraftnivån (energianvändningen) <strong>och</strong> de som studerar påverkansnivån (utsläpp).<br />
I rapporten Naturgasutbyggnad i Sverige –metod för strategisk miljöbedömning inom<br />
energisektorn (Naturvårdsverket, 2001) gjordes en genomgång <strong>av</strong> metoder för SMB. En<br />
metod är gjord för naturgasutbyggnad men rapportskrivarna anser att deras metod är<br />
applicerbar även på lokala energiplaner. De har där gjort en checklista (Bilaga 1) för<br />
innehåll i inventeringsfasen utgående från de nationella miljökvalitetsmålen. I<br />
Checklistan föreslår de att man skall fylla i kvantitativa värden från studier i metoderna<br />
LCA eller ExternE 4 . Många <strong>av</strong> målen är dock svåra att kvantifiera <strong>och</strong> kräver <strong>ett</strong> vidare<br />
angreppssätt än det tekniska, d.v.s. det räcker inte med storlek på utsläpp.<br />
En vanlig uppdelning i miljöeffektkategorier är enligt riktlinjer från Nordiska<br />
Ministerrådet (Lindfors et. al., 1995), till vilka en större mängd indikatorer kan<br />
sammanfattas med hjälp <strong>av</strong> vetenskapliga kriterier, se Tabell 2.<br />
Tabell 2 Miljöeffektkategorier enligt rekommendation från Nordiska ministerrådet, kopplade till<br />
indikatorer <strong>och</strong> miljömål.<br />
Miljöeffektkategori Ex. på indikatorer<br />
(Dethlefsen,S<strong>ett</strong>erwall,<br />
1996)<br />
Användning <strong>av</strong> naturresurser<br />
Användning <strong>av</strong> energi <strong>och</strong> material Icke förnybara <strong>och</strong><br />
förnybar energi samt<br />
material<br />
Vatten -kvantifieras ej<br />
Mark (inkl. Våtmark) För oljeutvinning,<br />
materialuttag<br />
Hälsoeffekter<br />
Toxiska effekter<br />
Icke toxiska<br />
Arbetsmiljö<br />
NOx, SO2, CO, HC,<br />
Stoft, COD (vatten),<br />
Tot-N (vatten), olja<br />
(aq)<br />
14<br />
Prioriterade<br />
miljökvalitetsmål<br />
(STEM 2003b)<br />
God bebyggd miljö<br />
Frisk luft<br />
(Gäller ej de som rör<br />
vatten)<br />
Ekologiska effekter<br />
Växthuseffekt CO2, CH4, N2O Begränsad<br />
klimatpåverkan<br />
Nedbrytning <strong>av</strong> stratosfäriskt ozon N2O<br />
Försurning NOx, SO2 Bara naturlig<br />
försurning<br />
Eutrofiering COD, NOx, Tot-N<br />
Bildning <strong>av</strong> fotokemiska oxidanter HC, CO, NOx Frisk luft<br />
Ekotoxiska effekter Se hälsoeffekter<br />
Påverkan på biologisk mångfald - kvantifieras ej<br />
Övriga flöden<br />
Inflöden som ej har följts till vaggan <strong>och</strong> utflöden som ej har följts till gr<strong>av</strong>en<br />
4 Impact-path metod med värdering genom externa kostnader
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
Energimyndigheten har valt <strong>ett</strong> antal indikatorer för att följa utvecklingen på<br />
energiområdet var<strong>av</strong> några berör miljön (Statens energimyndighet, 2003a), de är dock<br />
ganska få till antalet <strong>och</strong> är mer att se som nyckeltal. Dessa är:<br />
• Andel förnybar energi i förhållande till:<br />
• Total använd energi<br />
• Total elanvändning<br />
• Total fjärrvärmeanvändning<br />
• Andel fossila bränslen i förhållande till all använd energi uppdelat på sektorer<br />
• Koldioxid- , sv<strong>av</strong>eldioxid- respektive kväveoxidutsläpp per sektor<br />
• Industrins el- respektive energianvändning per förädlingsvärde<br />
• Energianvändning för uppvärmning per ytenhet uppdelat på olika bostäder, lokaler<br />
• Självförsörjandegrad <strong>och</strong> andel kraftvärme<br />
Även på kommunal nivå finns nyckeltal (Svenska Kommunförbundet, 2000) de som<br />
berör energi är:<br />
• Energianvändning per invånare (kWh/invånare)<br />
• Uppvärmning <strong>och</strong> elanvändning i bostäder (kWh/invånare)<br />
• Uppvärmning <strong>och</strong> elanvändning i servicesektorn (kWh/invånare)<br />
• Energi för transporter, bränsleförsäljning m.m. (kWh/invånare)<br />
• Utsläpp <strong>av</strong> fossil koldioxid från energiomvandling i kommunen (kg/invånare)<br />
• Andel förnybar <strong>och</strong> återvunnen energi i fjärrvärmen (%)<br />
2.4.4 Användning <strong>av</strong> miljösystemanalystiska verktyg -beslutssituationer<br />
De olika verktygen beskrivna ovan kan oftast användas tillsammans för att få <strong>ett</strong> bra<br />
resultat.<br />
MKB<br />
LCA<br />
SMB<br />
Verktyg<br />
LCA<br />
Figur 6 MKB <strong>och</strong> SMB är överlappande metoder i vilka LCA kan var inkluderad (modifierat<br />
Naturvårdsverket, 1999).<br />
SMB <strong>och</strong> MKB är dock inte att se som verktyg i strikt mening utan snarare som <strong>ett</strong><br />
koncept / en procedur i vilken olika verktyg kan användas, till exempel LCA. För<br />
energiplanearbete kan hela processen för att komma fram till <strong>ett</strong> beslut betecknas som<br />
SMB, medan den del som innefattar miljöbedömningen utgörs <strong>av</strong> bland annat<br />
livscykelanalyser. LCA blir inkluderat i SMB (se Figur 6). SMB <strong>och</strong> MKB har samma<br />
mål men medan MKB utförs för <strong>ett</strong> <strong>av</strong>gränsat verkligt projekt så utförs SMB på planer<br />
<strong>och</strong> idéer. MKB <strong>och</strong> SMB kan ses som kompl<strong>ett</strong>erande metoder eller delvis<br />
överlappande, där SMB görs för planen <strong>och</strong> MKB görs för de eventuella anläggningar<br />
som rekommenderas att byggas <strong>av</strong> planen. Det resultat som man får fram består bland<br />
annat <strong>av</strong> indikatorer <strong>och</strong> analys <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a.<br />
15<br />
Resultat<br />
Indikatorer
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2.5 Energisystemanalytiska verktyg<br />
Modeller för analys <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong> används bland annat för att ur komplexa samband<br />
<strong>och</strong> mycket data få fram samband som inte är direkt tydliga. Energisystemanalys <strong>och</strong><br />
miljösystemanalys har många grundförutsättningar gemensamma men de har olika<br />
fokus, den ena främst på det tekniska <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> den andra på miljön, vilket<br />
även är mer kvalitativt <strong>och</strong> beroende <strong>av</strong> värderingar.<br />
Energisystemmodeller finns i stort antal <strong>och</strong> i många olika inriktningar. I en genomgång<br />
<strong>av</strong> i Sverige kommersiellt tillgängliga system inom energibranschen återfinns drygt 160<br />
olika system (ERA, 2002), var<strong>av</strong> 12 st under rubriken Energiplanering <strong>och</strong><br />
energianalys. Där ibland KRAM, MARTES, MARKAL <strong>och</strong> MODEST vilka är de som<br />
framstår som mest lämpade för övergripande kommunal energiplanering.<br />
Uppdelningar <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>modeller kan göras efter syfte, metod med mera. I Tabell<br />
3 är <strong>ett</strong> antal egenskaper listade. MODEST har <strong>ett</strong> br<strong>ett</strong> användningsområde, tänkbara<br />
egenskaper för modellen är kursiverade.<br />
Tabell 3 Olika klassificeringsmöjligheter för modeller, kursiverat beskriver MODEST (modifierat<br />
Henning, 1999).<br />
Uppdelning efter Typer <strong>av</strong> modeller<br />
Tidsupplösning Stationär Kvasidynamisk Dynamisk<br />
Tidshorisont Kort sikt Medellång sikt Lång sikt<br />
Värden Deterministisk Stokastisk<br />
Geografisk (ex.) Hus/industri Region Land<br />
Sektor (ex.) Tillförsel <strong>av</strong> Tillförsel <strong>och</strong> Hela samhället<br />
fjärrvärme behov<br />
i industri<br />
Syfte Drift Nyinstallation Dimensionering<br />
Metod Prognos Simulering Optimering<br />
För att vara lämpliga för långsiktig strategisk planering <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong> krävs att<br />
verktygen uppfyller vissa kr<strong>av</strong> på modelleringsmöjligheter (se Tabell 4).<br />
Tabell 4 Exempel på kr<strong>av</strong> på <strong>energisystem</strong>analysmodeller, (modifierat Henning, 1999).<br />
KRAV på modeller för strategisk Uppfyllande <strong>av</strong> kr<strong>av</strong> för olika modeller<br />
planering på hantering <strong>av</strong> följande: MODEST MARKAL KRAM MARTES<br />
Multipla energiformer Ja Ja Ja Ja<br />
Nationella <strong>och</strong> lokala system<br />
innehållande fjärrvärme<br />
Ja Ja Nej Nej<br />
Investeringskostnader samt fasta<br />
<strong>och</strong> rörliga driftskostnader<br />
Ja Ja Nja / Ja Nja / Ja<br />
Ekonomisk redovisning Ja Ja Nja / Ja<br />
Energilagring Ja Nja / Nej Nej Ja<br />
Åtgärder på användarsidan Ja Nja / Ja Nja / Nej Nej<br />
Flexibel tidsindelning, säsonger,<br />
månader, veckor <strong>och</strong> dygn<br />
Ja Nej Nej Nja / Ja<br />
Minimering <strong>av</strong> totalkostnad Ja Ja Ja Nja / Nej<br />
Optimala investeringar, storlek <strong>och</strong><br />
tidpunkt<br />
Ja Ja Nja / Nej Nej<br />
Optimal drift Ja Nja / Ja Nej Ja<br />
Marginalkostnad Ja Ja Nej Nja / Ja<br />
16
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2.5.1 Modest<br />
MODEST (Modell för Optimering <strong>av</strong> Dynamiska EnergiSystem med Tidsberoende<br />
komponenter <strong>och</strong> randvillkor) är <strong>ett</strong> verktyg som är utvecklat vid Linköpings universitet<br />
<strong>och</strong> som använts vid studier <strong>av</strong> <strong>ett</strong> stort antal fjärrvärmesystem <strong>och</strong> även studier <strong>av</strong><br />
elsystemet i Sverige. Det är <strong>ett</strong> optimerande 5 program <strong>och</strong> därmed uppbyggt <strong>av</strong><br />
matematiska ekvationer. Dessa bildas dock per automatik <strong>av</strong> programmet efter<br />
inmatning <strong>av</strong> indata i <strong>ett</strong> grafiskt gränssnitt (kan även bildas manuellt för speciella<br />
funktioner). Det som optimeras är systemkostnaden (”teknisk/ekonomisk” med<br />
investerings- <strong>och</strong> driftkostnader) men <strong>miljöpåverkan</strong> kan till viss del tas med som<br />
bivillkor eller externa kostnader.<br />
Modellen är uppbyggd <strong>av</strong> noder (bränsle/källnod, omvandlingsnod <strong>och</strong> last/spillnoder)<br />
<strong>och</strong> kopplingar mellan <strong>dess</strong>a. Det finns en del ”globala” val, t.ex. ränta, som gäller hela<br />
systemet, men den mesta indatan ges i respektive nod. Indata består <strong>av</strong> priser inklusive<br />
skatter, drifts- <strong>och</strong> investeringskostnader, tekniska data såsom verkningsgrad <strong>och</strong><br />
maxeffekt, se Figur 7.<br />
Globalt<br />
Tidsperioduppdelning<br />
Ränta<br />
Utsläpp:Typ, summeringstyp <strong>och</strong> begränsningstyp<br />
Startnod<br />
-Enbart utflöde<br />
-Begränsning<br />
på effekt eller<br />
energi<br />
Flöde<br />
Verkningsgrad<br />
Bränslekostnad<br />
Utsläpp<br />
Figur 7 Förenklad bild <strong>av</strong> MODEST uppbyggnad. Uppbyggnad sker med indata i noder <strong>och</strong> flöden samt<br />
globala parametrar.<br />
För utförligare beskrivning hänvisas till Henning (1999).<br />
Miljöpåverkan i MODEST<br />
Omvandlings<br />
nod<br />
-Begränsning<br />
på effekt eller<br />
energi<br />
-Investerings<br />
kostnader<br />
Utsläppsbegränsningar<br />
Till de energiflöden som modelleras kan kvantiteter <strong>av</strong> olika slag knytas, till exempel<br />
emissioner. Det som främst studerats är koldioxidutsläpp bland annat <strong>av</strong> Sveriges<br />
nationella eltillförsel, med <strong>av</strong>seende på till exempel kärnkrafts<strong>av</strong>veckling. I modellen<br />
kan begränsningar på <strong>dess</strong>a kvantiteter införas, såsom <strong>ett</strong> tak på maximalt utsläpp <strong>av</strong><br />
koldioxid under en tidsperiod.<br />
Externa kostnaders inverkan på tekniska <strong>energisystem</strong><br />
En annan möjlighet är att få med <strong>miljöpåverkan</strong> i monetära termer genom att införa<br />
externa kostnader. D<strong>ett</strong>a har gjorts i en undersökning <strong>av</strong> biobränsleanvändningens<br />
möjligheter i tre regioner (Carlson, 1999). I det arbetet jämfördes hur resultatet utskiljde<br />
sig mellan en vanlig företagsekonomisk MODEST-analys inklusive miljöskatter <strong>och</strong> en<br />
5 Använder sig <strong>av</strong> linjärprogrammering. De flesta egenskaperna i <strong>energisystem</strong>et kan modelleras med<br />
linjära funktioner, kan dock inte lösa logiska funktioner såsom ”antingen eller”.<br />
17<br />
Flöde<br />
Verkningsgrad<br />
Driftskostnad<br />
Utsläpp<br />
Lastnod<br />
-Enbart inflöde<br />
-Behov
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
analys utan skatter men med inkluderande <strong>av</strong> samhällskostnader på grund <strong>av</strong> utsläpp <strong>av</strong><br />
koldioxid, sv<strong>av</strong>eldioxid, kväveoxider, stoft <strong>och</strong> bildning <strong>av</strong> marknära ozon samt<br />
påverkan på självförsörjningsgraden. Resultatet visade på stora skillnader beroende på<br />
hur man värderade koldioxidens externa kostnader (uppskattningen <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a är väldigt<br />
osäkra).<br />
2.5.2 Ytterligare verktyg<br />
Här följer en genomgång <strong>av</strong> de övriga metoderna som valdes ut ovan, för ge lite<br />
perspektiv på MODEST-modellen. I Tabell 4 ovan visas några skillnader mellan<br />
programmen.<br />
KRAM<br />
Ett verktyg som är utvecklat för energiplanering. Det undersöker olika<br />
uppvärmningsalternativ, <strong>dess</strong> kostnader <strong>och</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>. Det ska vara enkelt att<br />
använda för kommunerna. Indata hämtas från källor som alla kommuner har tillgång<br />
till, såsom SCB (Statistiska centralbyrån), kommunala <strong>och</strong> energiföretagens register.<br />
Modellen är simulerande vilket innebär att den räknar på olika scenarier man själv<br />
konstruerar. Jämfört med MODEST har den vissa begränsningar men oftast så används<br />
den tillsammans med MARTES som simulerar investeringar i fjärrvärme <strong>och</strong> då<br />
uppfyller de tillsammans något fler <strong>av</strong> punkterna i Tabell 4. (Formas, 2001)<br />
MARTES<br />
MARTES är <strong>ett</strong> simuleringsprogram för fjärrvärme-, el- <strong>och</strong> ångproduktion. Det är det<br />
dominerande verktyget för analys <strong>av</strong> fjärrvärmeproduktion i Sverige idag. Programmet<br />
är uppbyggt kring behovskurvor för energi <strong>och</strong> driften simuleras för att ge den lägsta<br />
rörliga kostnaden. Dessutom kan bland annat nyinvesteringar studeras. Till programmet<br />
kan tilläggsmoduler anslutas för mer detaljerade studier. (Profu, 2004)<br />
MARKAL<br />
MARKAL är en välanvänd metod som från början utvecklades <strong>av</strong> IEA (International<br />
Energy Agency). Den använder sig liksom MODEST <strong>av</strong> en linjärprogrammerande<br />
optimeringsmetod <strong>och</strong> är i mångt <strong>och</strong> mycket ganska likt MODEST. Dess<br />
tillkortakommande ligger i den begränsade tidsupplösning men d<strong>ett</strong>a är uppmärksammat<br />
<strong>och</strong> utveckling <strong>av</strong> en ny metod TIMES görs (Henning, 1999). En skillnad är att<br />
MARKAL följer energikedjan ända till resursuttag <strong>och</strong> att även materialflöden kan<br />
studeras.<br />
På senare år har det tillkommit databaser för energi <strong>och</strong> material <strong>och</strong> en slags livscykel<br />
kan göras med <strong>ett</strong> utvidgat MARKAL. De miljöparametrar som modelleras är<br />
växthusgaser, NOx, SOx resurserbehov, markanvändning <strong>och</strong> <strong>av</strong>fallsvolym.<br />
Databaserna är utvecklade inom MATTER-projektet i Holland för att studera strategier<br />
för minskat utsläpp <strong>av</strong> växthusgaser, genom val <strong>av</strong> energi, material, tillverkningsformer,<br />
<strong>av</strong>fallshantering m.m. (Gielen, 1998).<br />
18
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2.5.3 I beslutssituationer<br />
Energisystem är väldigt komplexa genom att de till exempel innehåller många olika<br />
bränslen <strong>och</strong> anläggningar, olika intressenter <strong>och</strong> påverkas <strong>av</strong> samhällsutvecklingen vad<br />
gäller lagar <strong>och</strong> skatter. D<strong>ett</strong>a gör beslutsfattande svårt, därför kan<br />
<strong>energisystem</strong>analysverktyg vara användbara som beslutsunderlag. De kan fungera som<br />
”objektiv” instans där olika idéer <strong>och</strong> framtidsplaner kan testas (Stridsman, 2000).<br />
En granskning <strong>av</strong> hur <strong>energisystem</strong>modeller kan involveras i strategiska beslut för<br />
<strong>energisystem</strong>et i lokala energibolag gjordes <strong>av</strong> Byman (1999). Den visade på att<br />
<strong>energisystem</strong>modeller mycket väl kan användas för sådana studier (Byman, 1999). En<br />
MODEST-analys gjordes <strong>och</strong> jämfördes med en traditionell konsultberäkning. De<br />
visade på samma resultat, vilket gjorde att tilltron till MODEST ökade. När man väl<br />
litade på MODEST-resultatet visade sig den ha fördelen att det var enkelt att ändra<br />
förutsättningar för att studera nya alternativ, vilket inte var möjligt att göra med<br />
konsultberäkningarna. Systemangreppssättet ansågs <strong>dess</strong>utom pedagogiskt <strong>och</strong><br />
kunskapsfrämjande vilket ledde till bredare engagemang <strong>och</strong> ökat samarbete. D<strong>ett</strong>a<br />
beror på att man ”lär känna” <strong>energisystem</strong>et när man bygger upp en modell <strong>av</strong> det.<br />
MODEST har på lokal nivå hittills använts mest till att studera enbart elenergi <strong>och</strong><br />
fjärrvärme. Men det skulle vara möjligt att även studera hela det stationära lokala<br />
<strong>energisystem</strong>et, inklusive individuell uppvärmning <strong>och</strong> därutöver eventuellt även<br />
transporter (Henning, 1999). Sådana studier är lämpliga att använda för<br />
energiplanearbete.<br />
2.5.4 Begränsningar<br />
I d<strong>ett</strong>a <strong>av</strong>snitt beskrevs modeller <strong>och</strong> då främst <strong>av</strong> optimerande typ. Man bör ha i åtanke<br />
att d<strong>ett</strong>a bara är <strong>ett</strong> sätt att se på <strong>ett</strong> system <strong>och</strong> kanske det mest användbara, men det<br />
finns brister. En modell kan aldrig beskriva verkligheten exakt <strong>och</strong> resultatet påverkas<br />
<strong>av</strong> val <strong>av</strong> indata <strong>och</strong> systemgränser. (se även Begränsningar 5.2.1)<br />
De i Tabell 4 redovisade kr<strong>av</strong>en är bara kr<strong>av</strong> på den teknisk-ekonomiska analysen som<br />
görs med <strong>energisystem</strong>analytiska verktygen. För en kommun tillkommer även andra<br />
kr<strong>av</strong>, såsom utsläpp, resursanvändning, restprodukter, transportbehov <strong>och</strong> antalet<br />
arbetstillfällen.<br />
19
Kapitel 2 Energiplanering med <strong>ett</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analytiskt angreppssätt<br />
2.6 Systemgränser vid användning <strong>av</strong> olika systemanalytiska verktyg<br />
I systemanalys är en viktig del att bestämma vilka systemgränser man <strong>av</strong>ser att studera<br />
systemet med, exempelvis:<br />
• Tid<br />
Skall man studera systemet i nutid, dåtid eller framtid ?<br />
Vilka kr<strong>av</strong> ställer det på indata?<br />
• Rum<br />
Hur ska systemet <strong>av</strong>gränsa sig geografiskt?<br />
• Organisation: Företaget, samhället<br />
Skall man t.ex. se samhällskostnaden totalt eller bara se <strong>lokalt</strong><br />
Vid en jämförelse <strong>av</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analys (LCA <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>optimering)<br />
för energiplanering skulle ovanstående systemgränser kunna väljas så att de är lika. I<br />
praktiken är de dock troligen så att energiverktyg mer studerar nutid-framtid <strong>och</strong> mer<br />
ser ur <strong>ett</strong> företagsperspektiv. Miljöverktyg studerar mer dåtid-nutid, större geografiskt<br />
rum <strong>och</strong> mer med <strong>ett</strong> samhällsperspektiv.<br />
Studerar man vilka parametrar som studeras <strong>och</strong> indata som används så är skillnaderna<br />
större. D<strong>ett</strong>a beror på det olika fokusen som verktygen har. Ambitionen för MODEST är<br />
att optimera <strong>energisystem</strong>et så att det får lägst systemkostnad. Indata till d<strong>ett</strong>a är främst<br />
data om tillgängliga omvandlingsanläggningar i form <strong>av</strong> kostnader <strong>och</strong> tekniska data<br />
samt kostnader <strong>och</strong> tillgång för bränslen. Man behöver även veta energibehovet.<br />
Ambitionen för LCA är däremot att sammanställa miljöeffektpåverkan från<br />
<strong>energisystem</strong>et. LCA är simulerande, man utgår ifrån energibehovet som ska uppfyllas<br />
<strong>och</strong> vad som används för att uppfylla d<strong>ett</strong>a i form <strong>av</strong> omvandlingsanläggningar <strong>och</strong><br />
bränslen. Till <strong>dess</strong>a produkter kopplas sedan miljödata <strong>och</strong> summeras.<br />
Med MODEST betraktar man alltså <strong>ett</strong> antal anläggningar eller tänkbara anläggningar<br />
med <strong>dess</strong> tekniska data <strong>och</strong> försöker få driften, anläggningsmixen samt bränslemixen så<br />
kostnadseffektiv som möjligt. Medan man med LCA studerar <strong>ett</strong> givet <strong>energisystem</strong> <strong>och</strong><br />
analyserar <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong><br />
20
Kapitel 3 Metod<br />
3 Metod<br />
I följande kapitel beskrivs metoden som används för att ta fram en nulägesbeskrivning i en kommun. Val<br />
<strong>av</strong> mål <strong>och</strong> omfattning görs <strong>och</strong> tillvägagångssättet beskrivs. En beskrivning <strong>av</strong> LCA-programvaran<br />
SimaPro görs. Efter det redovisas indatakällor, valda miljöparametrar <strong>och</strong> miljöbedömningsmetod.<br />
Slutligen anges några begränsningar.<br />
3.1 Genomförande<br />
Arbetet med nulägesbeskrivningen <strong>av</strong> Finspångs kommuns <strong>energisystem</strong> har bestått <strong>av</strong><br />
dels informationsinsamling <strong>av</strong> kommunfakta <strong>och</strong> dels koppla ihop <strong>dess</strong>a med miljödata.<br />
Kommunfakta söktes först genom SCB:s statistik. Därefter skedde viss<br />
informationsinhämtning från kommunala förvaltningar <strong>och</strong> bolag, samt från<br />
länsstyrelsen. Därefter användes livscykelanalys med data från informationsinsamlingen<br />
för att miljöbedöma <strong>energisystem</strong>et.<br />
3.2 Mål <strong>och</strong> omfattning<br />
Nedanstående gäller hela studien, med fokus på <strong>miljöpåverkan</strong> (påverkan i DPSIRmodellen)<br />
som studeras med LCA.<br />
Energisystemet har som funktion att omvandla energi för slutlig användning som värme<br />
<strong>och</strong> el samt försörja industrierna med processenergi. Förbränningsmotorer behandlas<br />
även för jämförelse med det ”stationära” <strong>energisystem</strong>et.<br />
Studien skall genomföras för miljöbedömning <strong>av</strong> <strong>ett</strong> <strong>energisystem</strong> i nuvarande<br />
utförande. Resultatet skall resultera i en nulägesbeskrivning <strong>av</strong> en kommuns<br />
<strong>energisystem</strong> som ska användas som bakgrundsunderlag i energiplaneringen. Studien<br />
bör vara utformad så att resultatet kan jämföras med uppställda miljö/energimål (om<br />
sådana finns). I Finspångs fall finns ej <strong>dess</strong>a klara <strong>och</strong> då får nulägesbeskrivningen<br />
fungera som utgångspunkt när <strong>dess</strong>a sätts. D<strong>ett</strong>a arbete skall ge indata till den SMBprocess<br />
som skall utföras för energiplanen inom det forskningsprojekt som d<strong>ett</strong>a arbete<br />
ingår i. Dessutom skall det senare utvärderas inom forskningsprojektet vilken verkan<br />
<strong>dess</strong>a studier <strong>och</strong> den fortsatta SMB-processen hade på energiplaneringen.<br />
Det viktigaste är att dels få en <strong>miljöpåverkan</strong>sbeskrivning <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> dels<br />
finna svaga punkter i systemet. För att finna svaga punkter räcker kvalitativa metoder.<br />
Men i <strong>och</strong> med att olika alternativ ska studeras, till exempel för att se trender i utsläpp,<br />
är det <strong>ett</strong> kr<strong>av</strong> att man använder sig <strong>av</strong> kvantitativa data.<br />
Funktionell enhet<br />
För hela livscykeln så är den funktionella enheten: att uppfylla behovet <strong>av</strong><br />
energitjänster, i form <strong>av</strong> till exempel värme, ljus, industriprocesser, inom kommunen<br />
under <strong>ett</strong> år.<br />
I livscykeln relateras <strong>miljöpåverkan</strong> till MJ bränsle, dels utsläpp per MJ bränsle under<br />
produktion/distribution <strong>och</strong> dels utsläpp från förbränningsprocess per tillfört MJ<br />
bränsle, vilket då kan ses som den funktionella enheten för <strong>dess</strong>a dellivscyklar.<br />
21
Kapitel 3 Metod<br />
Systemgränser<br />
Vad som ingår respektive inte ingår i studien ges <strong>av</strong> nedstående systemgränser (Vissa <strong>av</strong><br />
systemgränserna är inte aktuella för det <strong>energisystem</strong> som finns i Finspångs kommun<br />
idag <strong>och</strong> kan då ses som mer allmänna rekommendationer) :<br />
Geografiskt<br />
Den el <strong>och</strong> värme som produceras för att användas inom kommunen skall tas med. Det<br />
vill säga även den produktion som sker utanför kommunen bör belasta kommunens<br />
<strong>miljöpåverkan</strong>. På motsvarande sätt bör eventuell energiproduktion som exporteras inte<br />
belasta kommunen. Industrier i kommunen tas dock med, även om större delen <strong>av</strong><br />
produkterna används utanför. D<strong>ett</strong>a på grund <strong>av</strong> att det är en viktig del i kommunens<br />
energiplanering att undersöka samordnings- <strong>och</strong> effektiviseringsmöjligheter, till<br />
exempel att ta tillvara spillvärme.<br />
Natursystem<br />
Ingen hänsyn tas till var utsläpp <strong>av</strong> ämnen sker vid karakterisering. Dock kommer två<br />
olika studier att göras: en med enbart utsläpp vid slutanvändningen inom kommunens<br />
gränser <strong>och</strong> en med de totala utsläppen under hela livscykeln.<br />
Tidsmässigt<br />
I <strong>ett</strong> första skede görs en mer eller mindre statisk analys <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et. Vid<br />
studerande <strong>av</strong> framtida alternativ (kapitel 5) bör en längre tidsperiod studeras. Då ställs<br />
även kr<strong>av</strong> på att utveckling <strong>av</strong> skatter <strong>och</strong> priser samt tekniknivå ingår i modelleringen.<br />
Tekniska system<br />
Byggnad <strong>och</strong> rivning <strong>av</strong> energiproduktionsanläggningar tas ej med <strong>och</strong> detsamma gäller<br />
övrig infrastruktur under livscykel såsom oljeplattformar, fordon, fjärrvärmenät <strong>och</strong><br />
dylikt. D<strong>ett</strong>a eftersom bränsleförbränning står för 90% <strong>av</strong> utsläppen under livscykeln<br />
(IVL, 1999a) <strong>och</strong> därutöver står bränsleutvinning <strong>och</strong> distribution för en stor del <strong>av</strong><br />
utsläppen. Anläggningarnas bidrag kan bortses ifrån eftersom de används under lång tid<br />
så utslaget per producerad energienhet blir tillskottet lite.<br />
Övriga <strong>av</strong>gränsningar<br />
Aktiviteter som utförs <strong>av</strong> anställda under livscykeln, till exempel persontransporter<br />
under eller till <strong>och</strong> från arbetet tas ej med, utan bara de direkt energiproduktionstekniska<br />
anläggningarnas flöden <strong>och</strong> utsläpp tas med. Anläggningarna förväntas fungera enligt<br />
normaldrift, inga driftsstörningar eller olyckor tas med.<br />
Allokering<br />
Allokering vid speciellt <strong>av</strong>fall är viktigt att studera samt allokering vid<br />
kraftvärmeproduktion <strong>och</strong> spillvärmeproduktion. I första hand bör allokering göras<br />
genom att ändra systemgränserna:<br />
1. Dela upp gemensam process på två delprocesser<br />
2. Utvidga systemgränserna till att inkludera båda processerna<br />
I andra hand kan man allokera efter lämplig enhet, t.ex. energiinnehåll eller ekonomiskt<br />
värde.(Lindahl, 2002)<br />
Avfall<br />
Hushålls<strong>av</strong>fall är en restprodukt från hushållen som de <strong>av</strong>ser göra sig <strong>av</strong> med. Sedan<br />
2002 (Miljödepartementet, 2001) får brännbara material ej deponeras. Att dela upp på<br />
olika processer är omöjligt. Nästa val är då att dra bort utsläpp för alternativ<br />
22
Kapitel 3 Metod<br />
<strong>av</strong>fallshantering: Om d<strong>ett</strong>a anses vara förbränning (utan värmeåtervinning) så kan<br />
värmen ses som spillvärme från <strong>av</strong>fallsförbränning (resultatet blir annorlunda om man<br />
jämför med till exempel återvinning <strong>och</strong> kompostering). Alternativt (rimligare) ser man<br />
<strong>av</strong>fall som vilket bränsle som helst <strong>och</strong> allokerar alla utsläpp till energiutvinningen,<br />
utom möjligen restprodukten aska. Resultatet beror mycket på vilket val man gör, vilket<br />
man bör vara medveten om. Valet <strong>av</strong> allokeringsmetod, för <strong>av</strong>fallsförbränning, är svårt<br />
<strong>och</strong> kräver vidare utredning.<br />
Spillvärme<br />
Spillvärme kan ses som en fri resurs förutom eventuell extrautrustning, tillskottsvärme<br />
m.m. som krävs för att ta den tillvara. I vissa fall kan det dock vara så att effektivisering<br />
<strong>av</strong> huvudprocessen ej görs på grund <strong>av</strong> tillvaratagande <strong>av</strong> spillvärme, då bör även delar<br />
<strong>av</strong> den energianvändningen belasta spillvärmen. I d<strong>ett</strong>a examensarbete kommer<br />
spillvärmen dock att ses som en fri resurs.<br />
Elproduktion<br />
Elproduktion inom kommunen kommer inte ge något utslag i resultatet utan det är<br />
användningen som studeras. Elens utsläpp räknas som medelvärde i Sverige eller<br />
Europa <strong>och</strong> man kan inte tillgodoräkna sig t.ex. lokal vattenkraft eller <strong>av</strong>tal om<br />
”miljöel”.<br />
Datakr<strong>av</strong><br />
Data tas från: Statistik, tidigare studier i kommunen <strong>och</strong> bör så långt som möjligt vara<br />
uppdelad på sektorer då många milö- <strong>och</strong> energinyckeltal är d<strong>ett</strong>a.<br />
3.3 Tillvägagångssätt<br />
Tillvägagångssättet illustreras <strong>av</strong> Figur 8. Statistik på energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong><br />
–användning för inom kommunen använda energislag. För bränslen <strong>och</strong><br />
omvandlingsanläggningar så tas miljödata fram. Energi- <strong>och</strong> miljödata kopplas ihop i <strong>ett</strong><br />
livscykelverktyg (SimaPro) <strong>och</strong> en total <strong>miljöpåverkan</strong>sbedömning görs.<br />
Inventering<br />
Bränsle X<br />
Inventering<br />
Anläggning Y<br />
Energi-statistik<br />
"Utsläpp"<br />
Bränsleflöde<br />
XY<br />
Energiflöden<br />
Figur 8 Schematisk bild <strong>av</strong> tillvägagångssättet för att studera <strong>energisystem</strong>et <strong>och</strong> <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>.<br />
3.3.1 Verktyget SimaPro<br />
SimaPro är en programvara som används för att utföra LCA <strong>av</strong> olika typer (Pre, 2004).<br />
Programmet är uppbyggt för att underlätta <strong>ett</strong> utförande <strong>av</strong> en bra livscykelanalys som<br />
följer den ISO-standard som finns. Strukturen liknar en LCA-checklista med stegen mål<br />
<strong>och</strong> omfattning, inventering, miljöbedömning m.fl..<br />
Till programmet finns olika databaser <strong>och</strong> olika miljöbedömningsmetoder man kan<br />
välja mellan. Inventeringsdata redovisas i form <strong>av</strong> processer <strong>och</strong> produkter från valda<br />
23<br />
Miljöpåverkansbedömning
Kapitel 3 Metod<br />
databaser <strong>och</strong> även egna kan läggas till. En process har data om in- <strong>och</strong> utflöden,<br />
emissioner <strong>och</strong> <strong>av</strong>fall, medan produkter enbart är sammansatta <strong>av</strong> <strong>ett</strong> visst inflöde från<br />
olika processer. Olika alternativa <strong>av</strong>fallmetoder kan definieras <strong>och</strong> det finns även en<br />
speciell livscykelkategori, <strong>dess</strong>a består <strong>av</strong> länkade produkter, processer <strong>och</strong> man kan<br />
välja alternativ för slutlig hantering. I Figur 9 visas den principiella uppbyggnaden i <strong>av</strong><br />
<strong>ett</strong> livscykelträd i SimaPro.<br />
Delprodukt<br />
Process Process Process<br />
Produkt<br />
Process Process Process<br />
Figur 9 Principiell uppbyggnad <strong>av</strong> en livscykel för en produkt i Sima-Pro. I <strong>energisystem</strong>ets livscykel<br />
används dock enbart processer <strong>och</strong> produkter. Ex. Process: bränsleproduktion. Ex. Produkt: behov <strong>av</strong><br />
energi i bostäder.<br />
För analys <strong>av</strong> livscykeln kan man välja den process, produkt eller livscykel man vill<br />
studera genom att markera <strong>dess</strong>a i huvudfönstret. I huvudfönstrets menyrad kan man<br />
sedan välja att se livscykeln som <strong>ett</strong> träd eller <strong>ett</strong> nätverk. Man kan även se<br />
livscykelinventeringsresultat <strong>och</strong> miljöbedömningsresultat dels i trädet <strong>och</strong> dels i<br />
tabeller eller grafer.<br />
3.3.2 Indata<br />
Energianvändning<br />
För att veta hur stort energibehov som finns till olika ändamål inom kommunen utgår<br />
man från de data som finns i den kommunala energibalansen för respektive år, se kapitel<br />
4 samt bilaga 2. För trafiken gjordes kompl<strong>ett</strong>erande undersökningar.<br />
Kartläggning <strong>av</strong> trafiken<br />
Att kartlägga vilket trafikarbete som sker inom en kommun är väldigt svårt, i <strong>och</strong> med<br />
att fordon är rörliga. Då fordonstrafik står för stor del <strong>av</strong> energianvändningen i Sverige<br />
är det dock <strong>av</strong> vikt att få med trafiken ändå. Trafiken stod 2002 för 23 % <strong>av</strong><br />
slutanvändningen, industrin för 38 % <strong>och</strong> bostäder samt service för 39 % (STEM,<br />
2002). Tre alternativa metoder för att räkna på trafikarbetet kommer att användas:<br />
• Försäljningsstatistik inom kommunen<br />
• Registrerade fordon<br />
• Trafikflö<strong>dess</strong>tatistik<br />
Samtliga metoder kommer att tillämpas på kommunen <strong>och</strong> resultatet mellan dem<br />
jämföras för att studera överensstämmelsegraden samt välja ut den bästa uppskattningen<br />
<strong>av</strong> trafikens bränsleanvändning. Vidare beskrivning <strong>av</strong> metoderna ges i bilaga 7.<br />
Förutom att ge <strong>ett</strong> bättre sammanslaget underlag har metoderna olika fördelar.<br />
För att se eventuella förändringar <strong>av</strong> trafikarbetet är försäljningsstatistiken från<br />
kommunala energibalansen de som är användbart medan trafikflödesanalysen kan ge<br />
24<br />
Livscykel<br />
Dellivscykel<br />
Delprodukt<br />
Process Slutlig hantering
Kapitel 3 Metod<br />
kunskap om var trafiken går. Man kan även koppla utsläppen till respektive väg<strong>av</strong>snitt<br />
<strong>och</strong> på så sätt få en geografisk spridning på <strong>dess</strong>a.<br />
Energislags <strong>miljöpåverkan</strong> under produktions <strong>och</strong> distributions fasen.<br />
Datan är hämtad från IVL Miljöfaktabok för bränslen (2001) <strong>och</strong> <strong>av</strong>ser <strong>ett</strong> medelvärde i<br />
dagens svenska förhållanden. Dessa rekommenderade siffror är framtagna <strong>av</strong> IVL<br />
genom en granskning <strong>av</strong> <strong>ett</strong> stort antal livscykelanalyser.<br />
I bilaga 11 finns en sammanställning <strong>av</strong> den <strong>miljöpåverkan</strong> som sker under produktion<br />
<strong>och</strong> distribution <strong>av</strong> de i <strong>energisystem</strong>et Finspång kommun mest använda energislagen.<br />
Denna produktion sker i första hand på annan ort än i kommunen <strong>och</strong> kan då räknas<br />
som externa utsläpp som kommunens <strong>energisystem</strong> ger upphov till. Undantagen är<br />
produktionen <strong>av</strong> <strong>av</strong>fall <strong>och</strong> skogsbränsle som i första hand antas ske inom kommunens<br />
gränser.<br />
Miljöpåverkan <strong>och</strong> data för förbränning <strong>av</strong> bränslen<br />
Miljödata hämtas från IVLs (2001) rekommendation (bilaga 11) används.<br />
Transporter<br />
I miljöbedömningen antas utsläppen för övrig användning <strong>av</strong> diesel, t.ex.<br />
arbetsmaskiner, vara <strong>av</strong> samma storlek som för större fordon, utsläppen ska i<br />
verkligheten vara större. Miljöbedömning görs genom att det beräknade trafikarbetet<br />
läggs in tillsammans med övriga <strong>energisystem</strong>et i SimaPro-modellen.<br />
Hushåll<br />
Hushållen värms <strong>av</strong> el, oljepannor, biobränslepannor eller fjärrvärme. I bilaga 11 visas<br />
utsläppen från förbränning i villapannor.<br />
Fjärrvärme <strong>och</strong> industri<br />
I tabellen i bilaga 11 anges även de utsläpp som sker från förbränning i fjärrvärmeverk.<br />
Dessa data kommer även användas för pannor <strong>och</strong> övrig användning i industrin, då det<br />
inte finns speciella data specificerade för det användningsområdet .<br />
3.3.3 Indikatorer-Miljöparametrar<br />
Ett viktigt steg i miljöbedömningen är att välja ut vilka parametrar som ska studeras.<br />
Dessa ska ge en så heltäckande bild som möjligt men ändå vara få till antalet. Om man<br />
utgår från de <strong>av</strong> energimyndigheten prioriterade nationella miljökvalitetsmålen är det<br />
emissioner till luft allmänt, <strong>av</strong> försurande ämnen <strong>och</strong> växthusgaser som är prioriterade.<br />
I Tabell 2 gjordes en sammanställning <strong>av</strong> indikatorer till Nordiska ministerrådets<br />
miljöeffektkategorilista <strong>och</strong> de prioriterade miljökvalitetsmålen. Utöver de prioriterade<br />
miljökvalitetsmålen så kan även övergödning härröras till energisektorn. De<br />
utsläppsindikatorer som valts ut för att spegla <strong>dess</strong>a miljömål ses i Tabell 5.<br />
25
Kapitel 3 Metod<br />
Tabell 5 Valda parametrar för miljöbedömning <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et, kopplade till prioriterade miljömål.<br />
Ämne Frisk<br />
luft<br />
Bara<br />
naturlig<br />
försurning<br />
26<br />
Begränsad<br />
klimat-<br />
påverkan<br />
CO2 Koldioxid x<br />
NOx Kväveoxider x x x x<br />
SOx Sv<strong>av</strong>eloxider x x<br />
CO Kolmonoxid x<br />
Partiklar x<br />
NM- Flyktiga x<br />
VOC organiska<br />
material<br />
(ej metan)<br />
CH4 Metan x<br />
NH3 Ammoniak x x<br />
N2O Lustgas x<br />
Övergödning<br />
Ovanstående val <strong>av</strong> parametrar speglar ej helt det prioriterade miljökvalitetsmålet God<br />
bebyggd miljö. Det som återstår är de indikatorer som gäller mängden<br />
energianvändning <strong>och</strong> andel förnybar energi.<br />
Indikatorer som kommer att studeras i nulägesbeskrivningen:<br />
• Energianvändning per invånare <strong>och</strong> sektor<br />
• Andelen förnybar energi per sektor<br />
• Emissioner per sektor (enligt Tabell 5)<br />
3.3.4 Miljöbedömningsmetod<br />
Miljöbedömning används för att koppla utsläpp <strong>av</strong> <strong>ett</strong> ämne till en<br />
miljöeffekt/miljöeffektkategori. D<strong>ett</strong>a ger <strong>ett</strong> resultat som är lättare att förstå. Olika<br />
viktningar <strong>och</strong> kategorier kan användas. Valet <strong>av</strong> metod är gjort så att flertalet <strong>av</strong> ovan<br />
valda parmetrar tas med, samt att kategorierna motsvarar de prioriterade miljömålen.<br />
Därför används CML 2 baseline 2000 (bilaga 10) i d<strong>ett</strong>a arbete för att jämföra de olika<br />
sektorerna alternativt omvandlingsstegen mot varandra. De kategorier som tas med är<br />
växthusgaser, övergödning, försurning, fotokemiska oxidanter <strong>och</strong> hälsa. Genom<br />
programmet sker klassificering <strong>av</strong> ämnena till kategorier <strong>och</strong> inom vardera kategori sker<br />
en viktning, med ekvivalentsfaktorer, <strong>av</strong> de olika ämnenas inverkan. Viktning sker<br />
genom att med vetenskapliga metoder bedöma <strong>ett</strong> ämnes påverkan relativt <strong>ett</strong><br />
referensämnes, d<strong>ett</strong>a benämns karakterisering. I bilaga 10 är klassificeringen <strong>och</strong><br />
karakteriseringen som använts i d<strong>ett</strong>a examensarbete sammanställd.<br />
3.4 Begränsningar<br />
En specifik begränsning i d<strong>ett</strong>a fall är dels detaljeringsgraden i beskrivningen <strong>av</strong><br />
<strong>energisystem</strong>et vad gäller t.ex. uppdelning på olika panntyper. I energibalansen finns en<br />
begränsning i det att verkningsgraden för slutanvändning <strong>av</strong> bränslen inte finns. För att<br />
ge upphov till samma energitjänst kan det krävas olika mängd bränsle då olika pannor<br />
har olika verkningsgrad. Jämför man <strong>dess</strong>utom bränslen med elenergi så är energin mer<br />
ordnad i elenergin, högre exergi, <strong>och</strong> kan därmed uppfylla fler energitjänster.
Kapitel 3 Metod<br />
I nulägesbeskrivningen har enbart IVL’s (2001) data använts. D<strong>ett</strong>a för att få data <strong>av</strong><br />
motsvarande kvalitet för alla aktiviteter samt ge en mer generell metod. D<strong>ett</strong>a ger dock<br />
upphov till förenklingar. För små biobränslepannor så påverkar t.ex. typen <strong>av</strong> system<br />
utsläppen i stor utsträckning. D<strong>ett</strong>a har dock inte modellerats här då IVL’s Sverigedata<br />
använts, men undersökningar är gjorda i kommunen som visar att stora förbättringar är<br />
möjliga (Finspångs kommun, 1998). För fjärrvärmen finns för vissa ämnen mätvärden,<br />
men även här har IVL’s data använts med motiveringen ovan.<br />
Miljöbedömningen missar även vissa faktorer såsom påverkan på vatten, mark,<br />
biologisk mångfald m.m.. Dessa är inte lika lätt att kvantifiera <strong>och</strong> beror i större<br />
utsträckning på lokalisering <strong>av</strong> verksamheten. Dessutom tas inte toxiska ämnen upp, till<br />
exempel dioxinutsläpp vid <strong>av</strong>fallsförbränning.<br />
27
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
4 Nulägesbeskrivning- Finspångs kommun<br />
4.1 Allmänna förutsättningar<br />
I d<strong>ett</strong>a <strong>av</strong>snitt görs först en beskrivning <strong>av</strong> kommunen <strong>och</strong> <strong>dess</strong> förutsättningar vad gäller bland annat<br />
näringsliv, befolknings- <strong>och</strong> bebyggelsestruktur <strong>och</strong> infrastruktur med anknytning till energi. En kort<br />
genomgång <strong>av</strong> tidigare miljö- <strong>och</strong> energiarbete görs. Beskrivningen är tänkt att ge en bild <strong>av</strong> kommunen<br />
för att senare underlätta förståelsen <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>ets uppbyggnad.<br />
4.1.1 Geografi-Natur-Miljö<br />
Finspångs kommun ligger i nordöstra Östergötland. Angränsande kommuner är i<br />
Östergötlands län Motala (V), Linköping (S) <strong>och</strong> Norrköping (Ö) i Södermanland<br />
Katrineholm (NÖ), Vingåker (N) samt i Närke Örebro (N) <strong>och</strong> Hallsberg (NV).<br />
Kommunens yta är 1060 km 2 .<br />
Figur 10 Kommunkarta över Finspång (Finspångs kommun, 2004)<br />
Större delen <strong>av</strong> kommunen (76 %) täcks <strong>av</strong> skog. Jordbruksmark täcker 7,5 % <strong>av</strong> ytan<br />
<strong>och</strong> finns i <strong>ett</strong> stråk längs väg 51 från Ljusfallshammar, Sonstorp <strong>och</strong> Finspång ner mot<br />
sjön Glan. I kommunen finns även <strong>ett</strong> stort antal sjöar inom två <strong>av</strong>rinningsområden<br />
(Motala ström <strong>och</strong> Nyköpingsån). Område karaktäriseras <strong>av</strong> sprickdalsbetonad terräng<br />
med mjukt rundade former, barrskog på fattiga marker samt rikedom på fattiga<br />
våtmarker. Berggrunden i området är gnejs <strong>och</strong> granit vilka har låg buffertförmåga. I<br />
norra delarna <strong>av</strong> kommunen finns försurade vattendrag (60 <strong>av</strong> 378 sjöar i kommunen).<br />
29
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
De mest näringsrika sjöarna i kommunen ligger i söder i jordbruksbygderna. (Finspång<br />
kommun, 2002)<br />
4.1.2 Näringsliv<br />
Området i nuvarande Finspångs kommun har en lång brukstradition, speciellt vad gäller<br />
bergsbruk, med anor redan från 1500-talet. Brukstraditionen präglar näringslivets<br />
sammansättning även i dagsläget. Stor delar <strong>av</strong> industrin arbetar med metallbearbetning<br />
<strong>av</strong> något slag. I kommunen är 48 % <strong>av</strong> arbetstillfällena inom industrin mot 20 % i<br />
riksgenomsnitt (Figur 11). I den klassificering <strong>av</strong> kommuner som görs <strong>av</strong><br />
kommunförbundet är Finspång en utpräglad industrikommun (Svekom, 2003). Antalet<br />
pendlare är också relativt stort dels inpendling till de stora industriföretagen i Finspång<br />
<strong>och</strong> dels utpendling till de större städerna Linköping <strong>och</strong> Norrköping<br />
Figur 11 Arbetstillfällen i Finspångs kommun år 2001 uppdelat på sektorer (SCB, 2004a).<br />
4.1.3 Befolkning<br />
Finspång kommun har med sina 21200 invånare (i dec. 2002) på en yta <strong>av</strong> 1060 km 2 en<br />
befolkningstäthet på 20 personer/km 2 . Den är därmed att betrakta som en glest befolkad<br />
kommun, speciellt i de norra delarna. Medelbefolkningstätheten är 21,6 inv./km 2 i riket<br />
<strong>och</strong> 38,9 inv./km 2 i Östergötland (Sveriges Nationalatlas, 2003).<br />
Befolkningsutvecklingen har varit negativ under många år (se Figur 12).<br />
Invånare<br />
26000<br />
25000<br />
24000<br />
23000<br />
22000<br />
21000<br />
20000<br />
19000<br />
8%<br />
9%<br />
3%<br />
4%<br />
3%<br />
3%<br />
18%<br />
48%<br />
1968<br />
1970<br />
1972<br />
1974<br />
1976<br />
1978<br />
1980<br />
1982<br />
1984<br />
1986<br />
1988<br />
1990<br />
1992<br />
1994<br />
1996<br />
1998<br />
2000<br />
2002<br />
Figur 12 Antal invånare i Finspångs kommun (SCB, 2004b)<br />
4%<br />
30<br />
Utvinning <strong>av</strong> mineral, tillverkningsindustri<br />
Hälso- <strong>och</strong> sjukvård, socialtjänst;<br />
veterinärer<br />
Handel; transport, magasinering;<br />
kommunikation<br />
Forskning o utveckling; utbildning<br />
Kreditinstitut, fastighetsförvaltn,<br />
företagstjänster<br />
Personliga <strong>och</strong> kulturella tjänster<br />
Byggindustri<br />
Civila myndigheter, försvar; internat.<br />
organisationer<br />
Jordbruk-skogsbruk-jakt/ energi-vatten<strong>av</strong>fall/okänt<br />
År<br />
Finspång
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
4.1.4 Bebyggelse<br />
I Finspång samhälle bor den största delen <strong>av</strong> befolkningen, 12800 invånare (dec. 2000).<br />
I kommunen finns <strong>dess</strong>utom elva stycken mindre tätorter var<strong>av</strong> Rejmyre är störst med<br />
930 invånare (dec. 2000).<br />
Finspång2000<br />
4395<br />
3 712<br />
12796<br />
Figur 13 Antal invånare i Finspångs kommun år 2000 uppdelat på olika boendestruktur (SCB, 2004c).<br />
De flesta samhällena är uppbyggda kring bruk <strong>och</strong> många <strong>av</strong> industrierna är i drift än<br />
idag. På de mindre orterna finns idag ingen fjärrvärme utbyggd men med tanke på att<br />
många <strong>av</strong> orterna är uppbyggda kring en industri kan potential finnas, med tanke på<br />
värmeunderlag <strong>och</strong> tillvaratagande <strong>av</strong> ev. spillvärme.<br />
I bilaga 4 redovisas befolkningen i mindre orter samt invånartäthet <strong>och</strong> uppskattat<br />
värmetäthet. I tabellen i bilagan är hela orterna medtagen men vidare utredning skulle<br />
troligen visa på högre värmetäthet i centrala delarna. Sifferuppgifterna är gamla men<br />
kan ge en övergripande bild <strong>av</strong> storleksordningen. Ett vanligt villaområde har ca 30<br />
GWh/ km 2 <strong>och</strong> jämfört med det är <strong>dess</strong>a siffror väldigt låga. I Kungälvs energiplan<br />
(1998) anges att områden på minst 0,2 GW med en värmetäthet på 20 GWh/km 2 kan<br />
vara <strong>av</strong> intresse att utreda. En generell tumregel är annars att det krävs 50 GWh/km 2 per<br />
år för att uppnå ekonomisk lönsamhet.<br />
Ett <strong>energisystem</strong>s behov beror på hur det ser ut på användarsidan. För bostäder beror<br />
t.ex. isolering <strong>och</strong> uppvärmnings system på <strong>dess</strong> byggperiod. En genomgång <strong>av</strong><br />
bebyggelsens åldersstruktur ges i Figur 14. Befolkningen <strong>och</strong> byggnationen <strong>av</strong> bostäder<br />
ökade under 1950-70 talet, medan på senare år <strong>ett</strong> visst överskott <strong>av</strong> lägenheter <strong>och</strong><br />
utflyttning har uppkommit.<br />
Antal<br />
2000<br />
1800<br />
1600<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
Figur 14 Hushåll i Finspångs kommun efter byggnadstyp <strong>och</strong> byggnadsår (SCB, 2004d).<br />
574<br />
31<br />
Utanför tätort<br />
småort<br />
Finspång<br />
övriga tätorter<br />
Hushåll efter byggnadsår <strong>och</strong> hustyp<br />
före 1921<br />
1921-1930<br />
1931-1940<br />
1941-1950<br />
1951-1960<br />
1961-1965<br />
1966-1970<br />
1971-1975<br />
1976-1980<br />
1981-1985<br />
1986-1990<br />
1991-1995<br />
1996- 2000<br />
2001-2002<br />
uppgift saknas<br />
övriga hus<br />
sm åhus
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
4.1.5 Fjärrvärme<br />
I <strong>och</strong> med uppbyggnaden <strong>av</strong> hyreshusområden i Finspång byggdes även lokala<br />
panncentraler upp, vilket kan ses som närvärme eller med andra ord lokal fjärrvärme.<br />
En sammanställning <strong>av</strong> vilka pannor som fanns år 1982 <strong>och</strong> <strong>dess</strong> läge i tätorten samt<br />
byggår är gjord i Finspångs kommuns Energi översikt (1982). En beskrivning <strong>av</strong> den<br />
vidare utvecklingen till en utbyggnad <strong>av</strong> fjärrvärmenätet är gjord <strong>av</strong> Mayer (2001). Han<br />
beskriver att intresset efter hand ökade för att samordna närvärmen i samhället <strong>och</strong> en<br />
kommunal fjärrvärmeenhet bildades. När behovet <strong>av</strong> att byta ut lokalpannorna ökade<br />
investerade man i mobila pannor att flytta runt efter behov. Under 1990-talet skedde <strong>ett</strong><br />
antal externa utredningar <strong>av</strong> olika energiaktörer för utbyggnad <strong>av</strong> <strong>ett</strong> fjärrvärmenät.<br />
Inspirerade <strong>av</strong> d<strong>ett</strong>a samt att oljepriset började stiga började man ihopbyggnaden <strong>av</strong><br />
fjärrvärmeöarna <strong>och</strong> investerade i <strong>ett</strong> biobränsleeldat värmeverk 1998. Vidare beskriver<br />
Mayer företagets utveckling till den form det har idag som det kommunala bolaget<br />
Finspång Tekniska Verk AB.<br />
Utbyggnad <strong>av</strong> nätet har sedan sk<strong>ett</strong> efterhand <strong>och</strong> utbyggnadsplaner finns i stort s<strong>ett</strong><br />
färdiga fram till 2007, se nedan. Nätet försörjs från värmeverket där förutom<br />
biobränslepannan även finns oljepannor för topplast. I nätet finns även <strong>ett</strong> antal äldre<br />
pannor bevarade, i bland annat kommunhuset, som spets eller reservanläggningar.<br />
Företaget sköter även <strong>ett</strong> närvärmenät ute på stadsdelen Norrmalm. Samtliga pannor i<br />
nätet är hetvattenpannor <strong>och</strong> ingen kraftvärmeproduktion är i dag möjlig. I bilaga 13 är<br />
nätets pannor beskrivna med effekt, bränsle <strong>och</strong> driftstyp.<br />
Utbyggnad <strong>av</strong> fjärrvärmenätet <strong>och</strong> ökad tillförsel med ny <strong>av</strong>fallspanna<br />
I <strong>och</strong> med att utbyggnaden <strong>av</strong> fjärrvärmenätet i Finspång fortskrider krävs ny<br />
värmeförsörjningskapacitet. Fjärrvärmeunderlaget var år 2001 runt 70 GWh/år <strong>och</strong> det<br />
krävde då en toppeffekt på 27 MW. En snabb tillbyggnad med anslutning <strong>av</strong> industrier<br />
kunde ge <strong>ett</strong> behov på 110 GWh vilket kräver en toppeffekt på 42 MW (Mayer, 2001).<br />
Det beräknade totala värmebehovet är när hela tätorten är ansluten är 120 GWh, vilket<br />
kräver omkring 50 MW i toppeffekt (Finspångs tekniska verk, 2003).För uppskattning<br />
<strong>av</strong> nyanslutningar <strong>och</strong> karta på utbyggnadsplaner se bilaga 12.<br />
Den tillgängliga effekten år 2001 var biopanna 15 MW, oljepanna, 10 MW samt äldre<br />
pannor i kommunhuset på 7,4 MW. För att klara <strong>ett</strong> nät på 110-120 GWh krävs därmed<br />
omkring 20-25 MW i nyinstallationer. En utredning om nya värmetillförselalternativ<br />
gjordes <strong>av</strong> Mayer, (2001). Studien analyserade investeringsalternativ, med verktyget<br />
MODEST, ur <strong>ett</strong> systemanalysperspektiv samt <strong>ett</strong> driftoptimeringsperspektiv. Det som<br />
studerades var olika alternativ på <strong>av</strong>fallspannor <strong>och</strong> biobränslepannor. Det alternativ<br />
som med givna indata <strong>och</strong> systemgränser var lönsammast för företaget var alternativet<br />
med en <strong>av</strong>fallspanna med regional bränsleförsörjning. Därefter kom en ny <strong>av</strong>fallspanna<br />
på 15 MW för omhändertagande <strong>av</strong> <strong>lokalt</strong> <strong>av</strong>fall <strong>och</strong> slam kombinerat med en oljepanna<br />
på 10 MW för topplaster. Det alternativ som slutligen beslutades om var att bygga en<br />
<strong>av</strong>fallspanna för främst <strong>lokalt</strong> <strong>av</strong>fall (Finspång <strong>och</strong> Vingåker) på 10 MW tillsammans<br />
med en 10 MW oljepanna. Oljepanna är uppförd, denna ska fungera som<br />
topplastanläggning för det utbyggda nätet som kommer få sin baslast från en ny<br />
<strong>av</strong>fallsanläggning. Mer om den nya <strong>av</strong>fallspannan redovisas nedan.<br />
Enligt förordning 2001:512 (miljödepartementet, 2001) om deponering <strong>av</strong> <strong>av</strong>fall är det<br />
ej tillåtet att deponera brännbart <strong>av</strong>fall <strong>och</strong> från år 2005 ej heller organsikt <strong>av</strong>fall. Vidare<br />
stödjs förbränningen <strong>av</strong> hushålls<strong>av</strong>fall <strong>av</strong> Finspångs Avfallsplan (2003), vilken dock<br />
kom till efter utbyggnadsbeslutet.<br />
32
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
Den nya <strong>av</strong>fallspannan kommer att förbränna Finspångs hushålls<strong>av</strong>fall på 8000 ton/år<br />
samt 2000 ton/år från grannkommunen Vingåker (Finspångs tekniska verk, 2004).<br />
Pannan kommer därutöver även kunna ta emot industri<strong>av</strong>fall samt rivningsmaterial.<br />
Med <strong>ett</strong> antaget energiinnehåll på 10,5 MJ/kg (Lindahl et.al., 2002), så motsvarar 10000<br />
ton cirka 29 GWh bränsle. Pannan är förberedd för rökgaskondensering <strong>och</strong> är <strong>dess</strong>utom<br />
även förberedd för att i <strong>ett</strong> längre perspektiv ha möjlighet att byggas ut till <strong>ett</strong><br />
kraftvärmeverk (Wikner, 2003). Drifttagningen <strong>av</strong> panna sker under våren 2004.<br />
En <strong>av</strong>fallspanna på 10 MW är att se som en liten panna, IVL (2001) klassificerar en<br />
<strong>av</strong>fallspanna som är mindre än 50 MW som liten.<br />
4.1.6 Trafik<br />
Större delen <strong>av</strong> trafiken inom kommunen sker med vägtrafik. Inom kommunen finns<br />
inget flyg <strong>och</strong> ingen båttrafik. En järnväg finns till Finspång centralort söderifrån från<br />
stambanan (järnvägen Norrköping-Linköping) via Skärblacka. Den används till viss<br />
godstransport. Diskussion har dock tagits upp <strong>av</strong> kommunen om eventuell nystart <strong>av</strong><br />
persontrafiken (Finspång kommun, 2002).<br />
Antalet pendlare är relativt stort, dels inpendling till de stora industriföretagen i<br />
Finspång <strong>och</strong> dels utpendling till de större städerna Linköping <strong>och</strong> Norrköping . Antal<br />
inpendlare var 1600 <strong>och</strong> antalet utpendlare var 2000 år 2001 (SCB, 2003a). Förutom<br />
privatbilism finns inom kommunen <strong>ett</strong> antal busslinjer var<strong>av</strong> de två största går till<br />
Linköping, via Skärblacka, <strong>och</strong> till Norrköping. Dessutom finns turer in från tätorterna i<br />
kommunen till Finspång.<br />
Vidare beskrivning, med energimängder <strong>och</strong> utbredning sker under <strong>av</strong>snitt 4.2.6<br />
respektive i bilaga 8. I bilagan ses att största delen <strong>av</strong> trafikarbetet sker längs riksväg 51,<br />
speciellt intensiv är trafiken öster om Finspång mot Norrköping.<br />
4.1.7 Naturgas<br />
En utbyggnad <strong>av</strong> naturgasnätet i Sverige planeras (Sydkraft, 2004). Inget är dock i<br />
dagsläget beslutat <strong>och</strong> ingen nationellt beslut finns på utbyggnaden, utan planeringen<br />
sker på Sydkrafts initiativ. Finspång kommun har varit i kontakt med företag som på<br />
uppdrag <strong>av</strong> sydkraft undersöker olika alternativ för utbyggnad <strong>av</strong> naturgas till Finspång.<br />
Sydkraft har <strong>ett</strong> nät längs västkusten med gas från Nordsjön. En utbyggnad <strong>av</strong> <strong>ett</strong> nät<br />
från d<strong>ett</strong>a till Jönköping <strong>och</strong> Boxholm är under planering . Även en fortsatt utbyggnad<br />
mot Norrköping är på tidigt planeringsstadium. För Finspångs del är två alternativ<br />
tänkbara, antingen att en planerad ledning till Örebro dras förbi eller att en stickledning<br />
byggs på den planerade ledningen till Oxelösund. D<strong>ett</strong>a kan påverka gasolanvändningen<br />
inom industrin <strong>och</strong> i <strong>ett</strong> längre perspektiv leda till gaskraftvärmeverk. I dagsläget har<br />
kommunen ingen officiell åsikt om naturgasutbyggnaden. I planeringsprocessen ska de<br />
också i princip bara ha åsikter om ledningsdragningens påverkan <strong>och</strong> inte om det är<br />
principiellt riktigt, bland annat med tanke på att det är <strong>ett</strong> fossilt bränsle, att bygga ut<br />
naturgasnätet.<br />
33
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Allmänna förutsättningar<br />
4.1.8 Energi <strong>och</strong> miljöarbete<br />
En idékatalog är framtagen för arbetet med Agenda21 inom kommunen. I denna finns<br />
flera punkter som har direkt anknytning till energiplanering. Ett <strong>av</strong>snitt behandlar vikten<br />
<strong>av</strong> att få med miljöaspekter i beslutsprocessen, här föreslås bland annat ökad<br />
användning <strong>av</strong> LCA <strong>och</strong> MKB. Under <strong>av</strong>snittet boende <strong>och</strong> närmiljö tas behovet <strong>av</strong><br />
energiplanering för hållbart samhälle, utbyggnad <strong>av</strong> fjärrvärme <strong>och</strong> övergång från olja<br />
<strong>och</strong> el till förnyelsebara energikällor upp. Energiplanering nämns även i sammanhanget<br />
miljöanpassat näringsliv, speciellt för spillvärmeanvändning.<br />
När det gäller tidigare energiplanering i kommunen så har kommunen tidigare inte haft<br />
någon tydlig utarbetad plan. Ekonomiska perspektiv har främst fått styra <strong>och</strong><br />
miljöbeaktande samt planer har kommit fram i efterhand, till exempel för fjärrvärme<br />
(Lindqvist, 2000).<br />
34
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
4.2 Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
I d<strong>ett</strong>a kapitel kommer energianvändningen i kommunen redovisas.<br />
Statistiska centralbyrån (SCB) har sammanställt <strong>och</strong> kompl<strong>ett</strong>erat befintlig statistik för<br />
att få fram värden på energisituationen i kommunen. För olika energiformer anges<br />
bruttotillförsel, omvandling, användning <strong>och</strong> förluster inom energisektorn. samt<br />
användning uppdelat på sektorerna industri, offentligt, jordbruk, transporter, övrigt <strong>och</strong><br />
hushåll (hushåll är uppdelad ännu finare). Värdena kan beteckna både primära <strong>och</strong><br />
sekundära energikällor. Exempelvis för användning <strong>av</strong> fjärrvärme eller olja för att<br />
uppfylla <strong>ett</strong> specifikt värmebehov så verkar fjärrvärmen vara mer effektiv än den är i<br />
<strong>och</strong> med att värmen kan användas direkt <strong>och</strong> inte har någon verkningsgrad som<br />
oljepannan har. Statistiken är i vissa fall inte helt fullständig t.ex. så har<br />
biobränsleanvändningen hos jordbruk inte värderats. Det rör sig dock om mindre flöden,<br />
varför d<strong>ett</strong>a inte påverkar resultatet i någon större utsträckning. Statistiken baserar sig i<br />
stort på försäljningsstatistik inom kommunen. D<strong>ett</strong>a ger en viss osäkerhetsnivå speciellt<br />
för lätt rörliga energiformer, t.ex. bensin. Ett utdrag <strong>av</strong> energibalansen för Finspång<br />
finns i bilaga 2.<br />
4.2.1 Tillförsel <strong>och</strong> omvandling<br />
MWh<br />
1 400 000<br />
1 200 000<br />
1 000 000<br />
800 000<br />
600 000<br />
400 000<br />
200 000<br />
0<br />
Energitillförsel inkl. el<br />
1990 1995 2000 2001 Årtal<br />
El-energi<br />
Träbränsle<br />
Naturgas<br />
Gasol<br />
Eldningsolja>1<br />
Eldningsolja 1<br />
Diesel<br />
Bensin<br />
Figur 15 (t.v.) Trender i bruttotillförsel <strong>av</strong> energi till Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
Figur 16 (t.h.) Trender i bruttotillförsel <strong>av</strong> energi till Finspångs kommun, exkl. el (SCB, 2003b)<br />
El står för en mycket stor del <strong>av</strong> energitillförseln (Figur 15), förändringarna mellan åren<br />
beror till stor del på elanvändningen. Tillförseln <strong>av</strong> diesel är relativt konstant <strong>och</strong> bensin<br />
har en liten nedgång. En viss minskning <strong>av</strong> oljeanvändningen kan skönjas, medan<br />
användningen <strong>av</strong> gasol <strong>och</strong> biobränsle ökar. Trenderna vad gäller tillförseln syns<br />
tydligare när elen <strong>av</strong>lägsnas ur diagrammet (Figur 16).<br />
35<br />
MWh<br />
500 000<br />
450 000<br />
400 000<br />
350 000<br />
300 000<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
Bruttotillförsel exkl. el<br />
Träbränsle<br />
Naturgas<br />
Gasol<br />
1990 1995 2000 2001 Årtal<br />
Eldningsolja>1<br />
Eldningsolja 1<br />
Diesel<br />
Bensin
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
Fjärrvärme<br />
M W h<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
T illfö rt fjä rrvä rm e<br />
Figur 17 Tillförsel till fjärrvärmen i Finspång (SCB, 2003b).<br />
Figur 17 visar bruttotillförseln <strong>av</strong> energiformer för värmeproduktion. Som synes har<br />
bränsleanvändningen ökat, d<strong>ett</strong>a till följd <strong>av</strong> att utbyggnad <strong>av</strong> fjärrvärmenätet sk<strong>ett</strong> i<br />
Finspångs tätort. Den största bränsletillförseln är träbränsle men även oljeanvändningen<br />
har ökat. Elpannor finns även i nätet med en relativt konstant energianvändning.<br />
Användningen <strong>av</strong> gasol <strong>och</strong> naturgas har ökat, d<strong>ett</strong>a används i <strong>ett</strong> industriinternt<br />
fjärrvärmenät. I bilaga 2 är en uppskattad uppdelningen gjord, för år 2001, <strong>av</strong> tillförseln<br />
på <strong>ett</strong> industrinät <strong>och</strong> på det allmänna fjärrvärmenätet.<br />
4.2.2 Användning fördelning mellan sektorer<br />
MWh<br />
1 200 000<br />
1 000 000<br />
800 000<br />
600 000<br />
400 000<br />
200 000<br />
0<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Slutlig användning<br />
1990 2000 Årtal<br />
Figur 18 Användning <strong>av</strong> energi Finspångs kommun, fördelat på sektor <strong>och</strong> år (SCB, 2003b).<br />
Ungefär hälften <strong>av</strong> den totala energianvändningen sker inom industrin <strong>och</strong> runt en<br />
fjärdedel <strong>av</strong> hushållen, runt 15% <strong>av</strong> trafiken <strong>och</strong> resterande <strong>av</strong> offentliga verksamheter<br />
<strong>och</strong> jordbruk. I d<strong>ett</strong>a diagram (Figur 18) är det tydligt att industrin står för en stor del <strong>av</strong><br />
36<br />
Träbränsle<br />
Naturgas<br />
G a s o l<br />
El-energi<br />
Eldningsolja 1<br />
Å r ta l<br />
Slutanv.<br />
Industri,<br />
byggverks.<br />
Slutanv.<br />
Hushåll<br />
Slutanv.<br />
Övriga tjänster<br />
Slutanv.<br />
Transporter<br />
Slutanv.<br />
Offentlig<br />
verksam het<br />
Slutanv.<br />
Jordbruk,skog<br />
sbruk,fiske
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
energianvändningen, man ser även att den ändras från år till år. Sektorerna förutom<br />
industrin har en mer konstant energianvändningskurva.<br />
4.2.3 Användning- Jordbruk, skogsbruk <strong>och</strong> fiske<br />
M W h<br />
25 000<br />
20 000<br />
15 000<br />
10 000<br />
5 000<br />
0<br />
Figur 19 Energianvändning inom jordbrukssektorn i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
Figur 21 visar energianvändningen i jordbrukssektorn. Dieselanvändningen <strong>av</strong>tar liksom<br />
elanvändningen. Oljeanvändningen varierar men är något ökande. I energibalansen är<br />
dock inte biobränslen medtagna <strong>och</strong> ej heller gasol. Speciellt biobränslen torde vara<br />
använt i relativt stor utsträckning. En uppskattning <strong>av</strong> storleksordningen på<br />
användningen <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a bränslen ges i bilaga 5. Uppskattningen är relativt osäker men<br />
visar på att bioenergianvändningen är i storleksordningen 70% <strong>av</strong> energianvändningen<br />
från olja <strong>och</strong> att gasolanvändningen är låg.<br />
4.2.4 Användning -Industri<br />
M W h<br />
800 000<br />
700 000<br />
600 000<br />
500 000<br />
400 000<br />
300 000<br />
200 000<br />
100 000<br />
0<br />
Användning jordbruk<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Användning industri<br />
1990 1995 2000<br />
Årtal<br />
2001<br />
Figur 20 Användning inom industrisektorn i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
37<br />
El-energi<br />
Eldningsolja 1<br />
Diesel<br />
Årtal<br />
El-energi<br />
F jä rrv ä rm e<br />
G a s o l<br />
Eldningsolja>1<br />
Eldningsolja 1<br />
Diesel
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
El står för en stor del <strong>av</strong> energianvändningen i industrin (Figur 20). Studerar man övrig<br />
energianvändning står fjärrvärme för en stor del. Oljeanvändningen <strong>av</strong>tar medan<br />
användningen <strong>av</strong> gasol ökar.<br />
Eftersom Finspång är en industrikommun så står företagen för en stor del <strong>av</strong> den totala<br />
energianvändningen inom kommunen. Ett antal större företag i Finspång står för<br />
merparten. I bilaga 6 är en sammanställning gjord <strong>av</strong> energianvändningen i de större<br />
företagen, utifrån deras miljörapporter för åren 1999, 2001 <strong>och</strong> 2002.<br />
4.2.5 Användning –Offentlig verksamhet<br />
M W h<br />
70 000<br />
60 000<br />
50 000<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
0<br />
Figur 21 Användning inom offentliga sektorn i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
Elanvändningen står för en stor del <strong>och</strong> verkar vara på uppåtgående. Utöver elen ser<br />
man ökad fjärrvärmeanvändning <strong>och</strong> rejält minskad oljeanvändning inom den offentliga<br />
sektorn (Figur 21).<br />
4.2.6 Användning–Transporter<br />
M W h<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
A n v ä n d n i n g o f f e n t l in k l e l<br />
1990 1995 2000 2001<br />
A n v ä n d n in g t r a n s p o r t e r<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Figur 22 Bränsleanvändning för transporter i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
38<br />
Eldningsolja 1<br />
Fjärrvärm e<br />
El-energi<br />
Diesel<br />
El-energi<br />
D ie s e l<br />
B e n s in
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
Bensinanvändningen <strong>av</strong>tar medan dieselanvändningen ökar något enligt grafen ovan. I<br />
hela riket är bensinanvändningen under samma period konstant <strong>och</strong> medan diesel visar<br />
en tydlig ökning.<br />
4.2.7 Användning -Övriga tjänster<br />
M W h<br />
60 000<br />
50 000<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
Figur 23 Användning inom tjänstesektorn <strong>och</strong> småföretag i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
Användningen ökar något enligt diagrammet ovan <strong>och</strong> består mest <strong>av</strong> el. Under de<br />
senare åren sker dock en ökning <strong>av</strong> fjärrvärmeanvändningen <strong>och</strong> minskad elanvändning.<br />
Oljeanvändningen varierar.<br />
4.2.8 Användning –Hushåll<br />
M W h<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
0<br />
A n v ä n d n in g ö v r ig t<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Användning hushåll<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Figur 24 Energianvändning inom hushållssektorn i Finspångs kommun (SCB, 2003b).<br />
En viss ökning <strong>av</strong> elanvändningen inom hushållssektorn kan skönjas i grafen ovan. För<br />
övriga energityper ses en ökning <strong>av</strong> fjärrvärmen <strong>och</strong> en minskning <strong>av</strong> oljeanvändningen.<br />
39<br />
Fjärrvärm e<br />
D iesel<br />
Eldningsolja 1<br />
El-energi<br />
El-energi<br />
F jä rrv ä rm e<br />
Träbränsle<br />
Eldningsolja 1
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Energitillförsel, -omvandling <strong>och</strong> -användning<br />
Motsvarande grafer (som Figur 24) kan tas fram för delar <strong>av</strong> bostadssektorn <strong>och</strong> <strong>dess</strong>a<br />
visar följande:<br />
Småhus<br />
År 2001 var i stort s<strong>ett</strong> ingen fjärrvärme utbyggd till småhus. En nedåtgående trend på<br />
oljeanvändningen <strong>och</strong> en viss ökning vad gäller el finns. Studerar man enbart hus med<br />
elvärme syns även där en viss ökning. En uppskattning <strong>av</strong> installerade värmepumpar är<br />
därför gjord i bilaga 9. Där ses en ökning <strong>av</strong> installationerna under senare år.<br />
Flerbostadshus<br />
Här syns en kraftig ökad användning <strong>av</strong> fjärrvärme <strong>och</strong> minskning <strong>av</strong> olje- <strong>och</strong><br />
elanvändningen. Annat att notera är att det totala behovet verkar öka.<br />
Fritidshus<br />
För 2001 saknas värden på träbränsle men bör vara ungefär konstant. Fritidshus värms<br />
med el i första hand <strong>och</strong> <strong>ett</strong> visst ökat behov kan ses.<br />
4.3 Finspångs kommuns energianvändning i <strong>ett</strong> nationellt perspektiv<br />
Ett försök till att se hur en kommuns energianvändning ligger till jämfört andra<br />
kommuner, samt hur utvecklingen sker, kan göras genom att man tar fram nyckeltal<br />
som man jämför mellan kommuner <strong>och</strong> över tid. En genomgång (bilaga 3) för<br />
kommuner är gjord <strong>och</strong> normerad med antal invånare för total energianvändning samt<br />
användning i sektorerna industri, transporter respektive hushåll. Resultatet är följande:<br />
• Total energianvändning<br />
Vad gäller total energianvändning per invånare ligger Finspång, på grund <strong>av</strong><br />
industrierna, klart på den övre halvan <strong>av</strong> de svenska kommunerna. Men vilken plats<br />
varierar mycket år från år, troligen med konjunkturen för industrierna.<br />
• Industri<br />
Finspång är en industrikommun <strong>och</strong> ligger högt vad gäller energianvändning inom<br />
industrin per invånare. Men vilken plats varierar även här mycket år från år, troligen<br />
med konjunkturen för industrierna.<br />
• Transporter<br />
Vad gäller transporter ligger Finspång bland de kommuner med lägst<br />
energianvändning per invånare, troligen p.g.a. <strong>av</strong>saknad <strong>av</strong> större vägar, flyg m.m..<br />
En viss tendens till att klättra (relativ ökning mot andra kommuner) på listan kan<br />
ses.<br />
• Service<br />
Kommunen ligger på en medelhög nivå jämfört med övriga kommuner.<br />
• Hushåll<br />
För hushållssektorn ligger kommunen bland de med lägst energiförbrukning men<br />
tendensen verkar vara att energianvändningen ökar jämfört med övriga kommuner.<br />
4.4<br />
40
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Miljöbedömning<br />
I d<strong>ett</strong>a kapitel redovisas miljöbedömningen <strong>av</strong> fallstudien för Finspångs kommun. Studerade alternativ<br />
redovisas liksom miljö <strong>och</strong> energi indata till programmet . Slutligen redovisas resultatet <strong>och</strong> en analys<br />
görs.<br />
Studerade alternativ…<br />
… för utsläppskällor<br />
Energisystemet studeras med flö<strong>dess</strong>cheman för respektive ämnen för att se vilka källor<br />
<strong>och</strong> sektorer som ger upphov till mest utsläpp (inkl. livscykelutsläpp <strong>och</strong> sverigeel).<br />
Siffror från energibalansen år 2001 kommer att användas eftersom det är den nyaste<br />
statistik som finns tillgänglig (<strong>och</strong> den får därmed ge en bild <strong>av</strong> nuläget).<br />
…för utsläppstrender<br />
Det som kommer att studeras är <strong>energisystem</strong>et enligt år 1990, 1995 <strong>och</strong> 2000. För<br />
samtliga fall kommer två olika miljöbedömningar att göras: För det första enbart de<br />
utsläpp relaterade till slutanvändningen 6 som sker inom kommunen, för det andra även<br />
inkluderande <strong>av</strong> livscykelutsläpp 7 (utsläpp från produktions- <strong>och</strong> distributionsfasen <strong>av</strong><br />
bränslet samt utsläpp för el enligt Sverigemedel).<br />
…för utsläppsmängder<br />
Energibalansen kommer att vara utgångspunkten (2001 års värden vilka är de nyaste<br />
<strong>och</strong> de får därmed ge en bild <strong>av</strong> nuläget). Utsläpp kommer sedan redovisas för<br />
<strong>energisystem</strong>et totalt <strong>och</strong> per sektor. Olika utsläppsalternativ kommer att studeras för att<br />
ge en bild <strong>av</strong> vad olika antaganden har för betydelse:<br />
• Enbart utsläpp från slutanvändningen (inom kommungränsen)<br />
• Inklusive livscykelutsläpp med el <strong>av</strong> Sverigemedel<br />
• Inklusive livscykelutsläpp med el <strong>av</strong> Europamedel<br />
4.4.1 Indata<br />
Energianvändning<br />
För att veta hur stort energibehov som finns till olika ändamål inom kommunen så utgås<br />
från de data som finns i energibalansen för respektive år, se föregående kapitel samt<br />
bilaga 2.<br />
Energislags <strong>miljöpåverkan</strong> under produktions- <strong>och</strong> distributionsfasen, samt<br />
<strong>miljöpåverkan</strong> <strong>och</strong> data för förbränning <strong>av</strong> bränslen.<br />
I bilaga 11 finns en sammanställning <strong>av</strong> den <strong>miljöpåverkan</strong> som sker under produktion<br />
<strong>och</strong> distribution respektive slutanvändning <strong>av</strong> de i <strong>energisystem</strong>et i Finspång kommun<br />
mest använda energislagen.<br />
4.4.2 Resultat<br />
Redovisningen <strong>av</strong> resultatet görs ämnesvis, efter det val <strong>av</strong> studerade parametrar som<br />
gjordes i metod<strong>av</strong>snitt 3.3.3. Diagram som visar utsläppsmängder <strong>och</strong> trender kommer<br />
att visas. För ämnena redovisas även kort vad som ger upphov till utsläpp i<br />
energisektorn samt eventuella övriga dominerande källor. De dominerande källorna för<br />
Finspångs <strong>energisystem</strong> beskrivs nedan utifrån flö<strong>dess</strong>cheman i bilaga 14.<br />
6<br />
Utsläpp vid slutanvändning innefattar de utsläpp som sker inom kommunen, främst från förbränning <strong>av</strong><br />
bränslen.<br />
7<br />
Livscykelutsläpp inkluderar de utsläpp som sker vid produktion <strong>och</strong> distribution <strong>av</strong> bränslen samt<br />
produktionen <strong>av</strong> el.<br />
41
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Koldioxid<br />
Koldioxidutsläppen kommer från förbränning <strong>av</strong> fossila bränslen. I Finspångs kommun<br />
så står trafiken (bensin <strong>och</strong> diesel) för en stor del. Ett annat specifikt<br />
användningsområde som har stor betydelse är användningen <strong>av</strong> gasol inom industrin,<br />
därutöver så står användningen <strong>av</strong> olja för uppvärmning för en del.<br />
Någon tydlig trend är svår att se i Figur 25, eventuellt något minskande. Den offentliga<br />
sektorns utsläpp ökar 1990-95 men minskar sedan kraftigt till år 2000. Hushållssektorns<br />
utsläpp visar på en minskning <strong>och</strong> övriga sektorers utsläpp är relativt konstanta.<br />
I Figur 26 ses att utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> koldioxid var 90 kton vid<br />
slutanvändningen <strong>och</strong> runt 110 kton inklusive livscykel-utsläpp. Transporterna står för<br />
störst del, därefter kommer industrin. För europael så blir, p.g.a. den stora användningen<br />
<strong>av</strong> fossila bränslen, det totala utsläppet flera gånger större <strong>och</strong> industrins <strong>och</strong> även<br />
hushållens roll ökar.<br />
kg<br />
120 000 000<br />
100 000 000<br />
80 000 000<br />
60 000 000<br />
40 000 000<br />
20 000 000<br />
0<br />
Koldioxid<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 25 Utsläppstrend för koldioxid från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
120 000 000<br />
100 000 000<br />
80 000 000<br />
60 000 000<br />
40 000 000<br />
20 000 000<br />
0<br />
309 000 000 167 000 000<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Koldioxid<br />
Transporter<br />
Figur 26 Utsläppsmängder <strong>av</strong> koldioxid från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
42<br />
Övrigt behov<br />
Offentligt<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl.<br />
livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Kväveoxider<br />
Utsläpp <strong>av</strong> kväveoxider sker vid all förbränning. Den enskilt största källan är tyngre<br />
dieselfordon. Utsläppet <strong>av</strong> kväveoxider är relativt konstant, möjligen kan en ökning ses<br />
i industrisektorn (Figur 27). Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> kväveoxider var 260 ton vid<br />
slutanvändningen <strong>och</strong> 320 ton inklusive livscykelutsläpp, enligt Figur 28. Trafiken står<br />
för störst del <strong>och</strong> därefter kommer industrin <strong>och</strong> hushåll. Med europael så ökar<br />
utsläppen kraftigt.<br />
kg<br />
350 000<br />
300 000<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
Kväveoxider<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 27 Utsläppstrend för kväveoxider från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
400 000<br />
350 000<br />
300 000<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
900 000<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
443 000<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Kväveoxider<br />
Transporter<br />
Övrigt behov<br />
Figur 28 Utsläppsmängd <strong>av</strong> kväveoxider från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
43<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl.<br />
livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider<br />
Utsläppet <strong>av</strong> sv<strong>av</strong>eloxider, se Figur 29, visar en <strong>av</strong>tagande trend för slutanvändningen<br />
medan livscykelutsläppen ökar med ökad elanvändning. För slutanvändningsutsläpp<br />
beror minskningen främst på minskad oljeanvändning i industrin. En viss ökning inom<br />
hushållssektorn beror på ökad fjärrvärmeanvändning, då IVL’s data ger större utsläpp<br />
från stora oljepannor än villapannor.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> sv<strong>av</strong>eloxid var drygt 50 ton vid slutanvändningen <strong>och</strong><br />
nästan dubbelt så mycket inklusive livscykelutsläpp, vilket ses i Figur 30. Hushållen<br />
står för störst del <strong>och</strong> därefter kommer industrin. För europael så ökar utsläppen enormt.<br />
kg<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 29 Utsläppstrend för sv<strong>av</strong>eloxider från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
100 000<br />
90 000<br />
80 000<br />
70 000<br />
60 000<br />
50 000<br />
40 000<br />
30 000<br />
20 000<br />
10 000<br />
0<br />
1 770 000 397 000<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
1 080 000<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider<br />
122 000<br />
Transporter<br />
Övrigt behov<br />
Figur 30 Utsläppsmängd <strong>av</strong> sv<strong>av</strong>eloxider från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
44<br />
142 000<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl.<br />
livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Kolmonoxid<br />
Utsläppen <strong>av</strong> kolmonoxid uppstår vid ofullständig förbränning, till största delen från<br />
förbränning <strong>av</strong> biobränslen men även från fordon.<br />
Kolmonoxidutsläppen visar en <strong>av</strong>tagande trend i Figur 31. Främst syns en minskning<br />
hos hushållens utsläpp, vilket dock ökar igen år 2001 enligt Figur 32. Större delen <strong>av</strong><br />
utsläppen är från slutanvändningen.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> kolmonoxid var 375 ton från slutanvändningen <strong>och</strong> runt<br />
400 ton inklusive utsläpp under livscykeln. Hushållen står för störst del, genom<br />
småskalig biobränsle förbränning, därefter kommer transporter. För europael ökar<br />
livscykelutsläppen, vilket även ökar industrins del i utsläppen. Men fortfarande är<br />
slutanvändningens bidrag det dominerande.<br />
kg<br />
400 000<br />
350 000<br />
300 000<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
Kolmonoxid<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 31 Utsläppstrend för kolmonoxid från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
600 000<br />
500 000<br />
400 000<br />
300 000<br />
200 000<br />
100 000<br />
0<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Kolmonoxid<br />
Transporter<br />
Övrigt behov<br />
Figur 32 Utsläppsmängd <strong>av</strong> kolmonoxid från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
45<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl.<br />
livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Partiklar<br />
Största interna källan är fordon, främst tyngre dieselfordon men även personbilar.<br />
Partikel utsläppet från biobränsleförbränning är inte medtaget, men torde var en stor<br />
slutanvändningskälla även det.<br />
Utsläppet <strong>av</strong> partiklar visar på en ökning i Figur 33. Men i Figur 34 ses en nedgång igen<br />
år 2001. Fluktuationen som syns beror till stor del på förändringar <strong>av</strong> elanvändningen i<br />
industrin.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> partiklar var drygt 5 ton internt <strong>och</strong> det dubbla inklusive<br />
livscykelutsläpp. Transporter står för störst del <strong>och</strong> därefter industrin <strong>och</strong> hushåll om<br />
elens livscykelutsläpp räknas med. För europael saknas data för partiklar, men bör vara<br />
mer än för sverigeel.<br />
kg<br />
14 000<br />
12 000<br />
10 000<br />
8 000<br />
6 000<br />
4 000<br />
2 000<br />
P artiklar<br />
0<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 33 Utsläppstrend för partiklar från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
12 000<br />
10 000<br />
8 000<br />
6 000<br />
4 000<br />
2 000<br />
0<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Partiklar<br />
Transporter<br />
Övrigt behov<br />
Figur 34 Utsläppsmängd <strong>av</strong> partiklar från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
46<br />
Övrigt<br />
Slutanvändning<br />
Transporter<br />
O ffentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
H ushåll<br />
Totalt inkl.<br />
livscykelutsläpp<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
NMVOC<br />
NMVOC, (Flyktiga kolväten förutom metan) uppstår vid ofullständig förbränning,<br />
främst från småskalig biobränsleförbränning men även trafiken ger <strong>ett</strong> visst tillskott<br />
Utsläppet <strong>av</strong> NMVOC visar på en minskning, enligt Figur 35. D<strong>ett</strong>a beror på en<br />
minskad användning <strong>av</strong> träbränsle i småhus. I Figur 36 ses att utsläppsmängden år 2001<br />
<strong>av</strong> NMVOC var 129 ton vid slutanvändningen <strong>och</strong> 166 ton inklusive livscykelutsläpp.<br />
Hushållen står för störst del <strong>och</strong> därefter kommer trafiken. För europael saknas data för<br />
NMVOC.<br />
Figur 35 Utsläppstrend för NMVOC från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
180 000<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
kg<br />
NMVOC<br />
200 000<br />
180 000<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
1990 1995 2000<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
NMVOC<br />
Transporter<br />
Figur 36 Utsläppsmängd <strong>av</strong> NMVOC från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
47<br />
Övrigt behov<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl. livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Metan<br />
Förbränning <strong>av</strong> biobränslen ger upphov till metan <strong>lokalt</strong>, men totalt s<strong>ett</strong> är elens utsläpp<br />
de dominerande. Ser man utanför energisektorn så står jordbruket <strong>och</strong> <strong>av</strong>fallsdeponier<br />
för den dominerande delen.<br />
Utsläppet <strong>av</strong> metan visar på en ökning i Figur 37, men i Figur 38 ses en nedgång igen år<br />
2001. Fluktuationen som syns beror till stor del på förändringar <strong>av</strong> elanvändningen i<br />
industrin.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> metan var omkring 20 ton <strong>lokalt</strong> <strong>och</strong> runt 100 ton<br />
inklusive livscykelnsutsläpp. Vid slutanvändningen bidrar hushållen mest men med<br />
livscykelutsläpp dominerar industrin. För europael ökar livscykelutsläppen markant.<br />
Figur 37 Utsläppstrend för metan från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
kg<br />
180 000<br />
160 000<br />
140 000<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
0<br />
0<br />
kg<br />
Total<br />
Metan<br />
1990 1995 2000<br />
638 000<br />
Hushåll Behov<br />
155 000<br />
Industri behov<br />
381 000<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Metan<br />
Transporter<br />
Figur 38 Utsläppsmängd <strong>av</strong> metan från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
48<br />
Övrigt behov<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Totalt inkl. livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Ammoniak<br />
Ammoniakutsläpp kommer generellt främst från gödsel i jordbrukssektorn, men ungefär<br />
15 % härstammar från energisektorn eller trafiken (SCB, 2003d). De utsläpp som<br />
modellen visar på sker främst från biobränsleförbränning <strong>och</strong> externt genom<br />
elproduktion. Trafikens utsläpp är okända.<br />
Utsläppet <strong>av</strong> ammoniak visar på en ökning i Figur 39. För utsläpp vid slutanvändningen<br />
beror d<strong>ett</strong>a främst på den ökande användningen <strong>av</strong> biobränsle i fjärrvärmen <strong>och</strong> vad<br />
gäller utsläpp i övriga delar <strong>av</strong> livscykeln på mängden använd el.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> ammoniak var 800 kg <strong>lokalt</strong> <strong>och</strong> runt 1200 kg inklusive<br />
övriga utsläpp i livscykeln, enligt Figur 40. Hushållen står för störst del <strong>och</strong> därefter<br />
kommer industrin. För europael saknas data för ammoniak.<br />
Figur 39 Utsläppstrend för ammoniak från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
1 400<br />
1 200<br />
1 000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
kg<br />
1 400<br />
1 200<br />
1 000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Ammoniak<br />
0<br />
1990 1995 2000<br />
Ammoniak<br />
Transporter<br />
Övrigt behov<br />
Figur 40 Utsläppsmängd <strong>av</strong> ammoniak från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
49<br />
Övrigt<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
H ushåll<br />
Totalt inkl.<br />
Livscykelutsläpp<br />
Slutanvändning<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
Lustgas<br />
Liksom för ammoniak <strong>och</strong> metan är jordbruket (<strong>och</strong> då inte relaterat till<br />
energianvändning) den dominerande källan för lustgas. Den energianvändning som har<br />
störst inverkan är personbilar med bensin <strong>och</strong> även större biobränslepannor ger <strong>ett</strong><br />
tillskott. Lustgas bildas speciellt i bilar med katalysatorer.<br />
Utsläppet <strong>av</strong> lustgas visar på en ökning i Figur 41. För slutanvändningsutsläpp beror<br />
d<strong>ett</strong>a främst på den ökande användningen <strong>av</strong> biobränsle i fjärrvärmen <strong>och</strong> vad gäller<br />
utsläpp utanför kommungränsen på mängden använd el.<br />
Utsläppsmängden år 2001 <strong>av</strong> lustgas var drygt 9 ton <strong>lokalt</strong> <strong>och</strong> drygt 10 ton inklusive<br />
livscykelutsläpp, enligt Figur 42. Trafiken står för störst del <strong>och</strong> därefter kommer<br />
industrin <strong>och</strong> hushållen. För europael saknas data för lustgas.<br />
12 000<br />
10 000<br />
8 000<br />
6 000<br />
4 000<br />
2 000<br />
Lustgas, Dikväveoxid<br />
kg Övrigt<br />
0<br />
1990 1995 2000<br />
Figur 41 Utsläppstrend för lustgas från Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
kg<br />
12 000<br />
10 000<br />
8 000<br />
6 000<br />
4 000<br />
2 000<br />
0<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Jordbruk-behov<br />
Dikväveoxid<br />
Offentligt behov<br />
Transporter<br />
Figur 42 Utsläppsmängd <strong>av</strong> lustgas från Finspångs <strong>energisystem</strong> år 2001.<br />
50<br />
Övrigt behov<br />
Transporter<br />
Offentligt<br />
Jordbruk<br />
Industri<br />
Hushåll<br />
Slutanvändning<br />
Totalt inkl.<br />
Livscykelutsläpp<br />
inkl. livscykel, sverigeel<br />
inkl. livscykel, europael
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
4.4.3 Miljöbedömning med indikatorer<br />
Energianvändningen per sektor <strong>och</strong> invånare kan utläsas i <strong>av</strong>snitt 4.3. Här redovisas en<br />
uppskattning <strong>av</strong> andelen förnyelsebar energi respektive fossila bränslen. För<br />
elanvändningen räknas med svensk medelel <strong>och</strong> d<strong>ett</strong>a med 51% förnyelsebar energi.<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Figur 43 Andel använd förnyelsebar energi, inklusive el, per sektor i Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
I figuren ovan kan ingen helt tydlig trend ses, möjligen en något positiv trend. Den höga<br />
andelen förnyelsebar energi beror på att elenergin till stor del är förnyelsebar i denna<br />
graf. Nedan visas tydligare vilka trender som är för slutanvändningen i kommunen.<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Total<br />
Hushåll Behov<br />
Total<br />
Industri behov<br />
Hushåll Behov<br />
Industri behov<br />
Andel förnyelsebar energi<br />
Jordbruk-behov<br />
Offentligt behov<br />
Andel förnyelsebar energi<br />
Jordbruk-behov<br />
Transporter<br />
Offentligt behov<br />
Övrigt behov<br />
Transporter<br />
Figur 44 Andel använd förnyelsebar energi, exklusive el, per sektor i Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
Inom kommunen ses en ökad andel <strong>av</strong> förnyelsebar energi, totalt från omkring 10 %<br />
upptill 20 %. D<strong>ett</strong>a kan knytas till utbyggnaden <strong>av</strong> biobränslebaserad fjärrvärme. Att<br />
notera är den relativt höga andelen hos hushållen, tack vare användningen <strong>av</strong> fjärrvärme<br />
samt småskaliga biobränsle pannor.<br />
51<br />
Övrigt behov<br />
Finspång1990 sverige-el<br />
Finspång1995 sverige-el<br />
Finspång2000 sverige-el<br />
Finspång2001 sverige-el<br />
Finspång1990<br />
Finspång1995<br />
Finspång2000<br />
Finspång2001
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
4.4.4 Miljöeffektkategorier<br />
Avsnittet ska visa de olika sektorernas påverkan till respektive miljöeffektkategori<br />
(Figur 45, Figur 46). Studerade kategorier är från vänster i figurerna: global<br />
uppvärmning, humantoxicitet samt fotokemiska oxidander (representerar målet frisk<br />
luft), försurning <strong>och</strong> övergödning. Att notera är transporternas stor bidrag i samtliga<br />
kategorier, räknat med svensk medelel. Räknat med europael så är de olika sektorernas<br />
bidrag mer fördelade efter motsvarande del <strong>av</strong> den totala energianvändningen.<br />
%<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
global warming (GWP100)<br />
100 100 100 100 100<br />
Hushåll Industri Jordbruk Offentligt Transport Övrigt<br />
Analyzing 1 p assembly 'Finspångs kommuns totalbehov'; Method: CML 2 baseline 2000 / World, 1990 / characterization<br />
Figur 45 Olika sektorers procentuella bidrag till respektive miljöeffektkategori (år 2001 med sverigeel) i<br />
Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
%<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
human toxicity<br />
phot<strong>och</strong>emical oxidation<br />
Hushåll Industri Jordbruk Offentligt Transporter Övrigt<br />
Analyzing 1 p assembly 'Finspångs kommuns totalbehov'; Method: CML 2 baseline 2000 / World, 1990 / characterization<br />
Figur 46 Olika sektorers procentuella bidrag till respektive miljöeffektkategori (år 2001 med europael) i<br />
Finspångs <strong>energisystem</strong>.<br />
I Tabell 6 nedan redovisas vilka ämnen, <strong>av</strong> de i <strong>av</strong>snitt 4.4.2 redovisade, som ger störst<br />
inverkan på respektive miljöeffektkategori samt trender vad gäller de olika<br />
miljöeffektkategorierna. D<strong>ett</strong>a redovisas dels för utsläppen vid slutanvändningen <strong>och</strong><br />
52<br />
acidification eutrophication<br />
100 100 100 100 100<br />
global warming (GWP100) human toxicity phot<strong>och</strong>emical oxidation acidification eutrophication
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
dels inklusive utsläpp i övriga delar <strong>av</strong> livscykeln. Intressant att notera är att de<br />
”etablerade” utsläppen (NOx, SOx <strong>och</strong> CO2) har stor inverkan i de studerade<br />
kategorierna. För övergödning står NOx för 99% <strong>av</strong> tillskottet från slutanvändning i<br />
energisektorn. Försurningeffekten kommer till ca 66% från NOx <strong>och</strong> till ca 33% från<br />
SOx. För global uppvärmning står CO2 för 96-97%. Vad gäller toxicitet står NOx för<br />
dominerande del. För fotokemiska oxidanter står dock CO för störst del men SOx står<br />
ändå för 1/5.<br />
Tabell 6 Olika utsläppens bidrag till miljöeffektkategorier <strong>och</strong> trender vad gäller <strong>dess</strong>a<br />
Vid slutanvändning Inklusive livscykelutsläpp <strong>och</strong> sverigeel<br />
Bidrag Trend Bidrag Trend<br />
99% NOx<br />
1% NH3<br />
NOx ca 66%<br />
SOx ca 33%<br />
CO2 96-97%<br />
N2O 3%<br />
NOx 98%, SOx 1%<br />
Partiklar 1%<br />
CO 78%<br />
SOx 22%<br />
Övergödning<br />
Ökar totalt år 2000, 99% NOx<br />
Andel NH3 ökande 1% NH3<br />
Försurning<br />
Totalt konstant, NOx ca. 55%<br />
Andel NOx ökande SOx ca. 45%<br />
Global uppvärmning<br />
Ökar 1990-1995 CO2 94%<br />
Minskar 1995-2000 2% CH4, 3% N2O<br />
Toxicitet<br />
Ökande trend, NOx 95%, SOx 3%<br />
Andel SOx <strong>av</strong>tar Partiklar 2%<br />
Fotokemiska oxidanter<br />
Minskande CO 62 %<br />
SOx 32%, CH4 6%<br />
4.5 <strong>Analys</strong> <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong><br />
53<br />
Ökande trend<br />
Ökande trend<br />
Ökar 1990-1995<br />
Minskar 1995-2000<br />
Ökande trend<br />
Något ökande<br />
<strong>Analys</strong>en i d<strong>ett</strong>a <strong>av</strong>snitt är tänkt att sammanfatta <strong>och</strong> dra slutsatser <strong>av</strong> de fakta som tidigare presenterats<br />
i nulägesbeskrivningen. Sammanfatta <strong>och</strong> peka på intressanta delar i <strong>energisystem</strong>ets utseende <strong>och</strong><br />
trender liksom i <strong>dess</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>. I analysen återknyts även till de förutsättningar som gäller speciellt<br />
för Finspångs kommun. Trender i utsläpp analyseras även utifrån de Nationella miljökvalitetsmålen.<br />
Tidigare delar i nulägesbeskrivningen innehåller mycket data, vilket kan fungera som en<br />
kunskapskälla för den fortsatta energiplaneringen. I den stora mängden data kan det<br />
dock vara svårt att få en övergripande bild <strong>och</strong> se intressanta delar. D<strong>ett</strong>a kan analysen<br />
förenkla.<br />
Industrin är dominerande i Finspångs <strong>energisystem</strong>. Ändringar i industrins<br />
energianvändning har därmed stor betydelse för trender i energianvändningen i hela<br />
<strong>energisystem</strong>et. Större delen <strong>av</strong> <strong>dess</strong> energianvändning, vilken också är den som<br />
varierar mest, är el. Om man räknar med svensk medelel har d<strong>ett</strong>a inte så stor inverkan<br />
på <strong>miljöpåverkan</strong> då denna el är relativt ”ren”. Industrin har dock ökat användningen <strong>av</strong><br />
gasol <strong>och</strong> minskat oljeanvändningen vilket ger större genomslag i miljöutsläppstrender.<br />
Man har även ökat användningen <strong>av</strong> fjärrvärme för uppvärmning. Ökningen i<br />
användning <strong>av</strong> andra energislag än el ger ökade utsläpp <strong>av</strong> bl.a. kväveoxider.<br />
Utbyggnaden <strong>av</strong> fjärrvärme i tätorten har haft stor betydelse för utvecklingen <strong>av</strong><br />
<strong>energisystem</strong>et i kommunen. Dels har flera mindre pannor ersatts med få stora <strong>och</strong> dels<br />
så har stor del <strong>av</strong> energitillförseln till fjärrvärmen varit biobränsle mot olja i de utbytta.<br />
D<strong>ett</strong>a speglas även i <strong>miljöpåverkan</strong>. För sv<strong>av</strong>eldioxiden visar trenden på minskade<br />
utsläpp i <strong>och</strong> med minskad oljeanvändning. D<strong>ett</strong>a är speciellt positivt i <strong>och</strong> med
Kapitel 4 Nulägesbeskrivning –Finspångs kommun<br />
Miljöbedömning<br />
försurningsproblematiken i kommunen. Totalt i kommunen minskar dock inte<br />
försurningen p.g.a. ökade kväveoxidutsläpp. En viss minskning <strong>av</strong> koldioxidutsläppen<br />
kan ses för hushållen <strong>och</strong> offentliga sektorn efter fjärrvärmeutbyggnaden till år 2000.<br />
Biobränsleanvändning ökar däremot andra utsläpp såsom partiklar, ammoniak <strong>och</strong><br />
lustgas.<br />
I Finspång är även utsläppen från småskalig biovärme uppmärksammad, i<br />
energibalansen ses en minskning <strong>av</strong> denna. D<strong>ett</strong>a har l<strong>ett</strong> till en minskning <strong>av</strong> därtill<br />
förknippade utsläpp som CO <strong>och</strong> NMVOC, vilka påverkar luftkvalitén.<br />
Trafiken har en betydande roll i <strong>energisystem</strong>ets <strong>miljöpåverkan</strong> speciellt om man ser till<br />
<strong>dess</strong> andel <strong>av</strong> energianvändning. Trafiken står för omkring 15% <strong>av</strong> energianvändningen<br />
(Figur 18) men hade mer än den dubbla procentuella inverkan på de studerade<br />
miljöeffektkategorierna (Figur 45).En viss minskning <strong>av</strong> bensinanvändningen kan dock<br />
ses. Kommunen är relativt glesbefolkad <strong>och</strong> arbetspendlingen är relativt stor till <strong>och</strong><br />
från kommunen.<br />
I analysen ovan har jag antagit att man räknar utsläpp från el enligt sverigemedel.<br />
Denna elmix består till stor del <strong>av</strong> vattenkraft <strong>och</strong> kärnkraft, vilka har låga utsläpp.<br />
Elenergianvändningen är procentuellt största energislaget i <strong>energisystem</strong>et. Räknar man<br />
med annan elmix, t.ex. europamix som kan anses rimligt då den europeisk elmarknaden<br />
<strong>av</strong>regleras, fås en mycket större miljöbelastning. Då minskar också trafikens relativa<br />
betydelse.<br />
Genom att vikta ihop utsläppen till miljöeffektkategorier så kan trender vad gäller<br />
<strong>miljöpåverkan</strong> tydligare följas, d<strong>ett</strong>a gjordes i Tabell 6 ovan. De där medtagna<br />
miljöeffektkategorierna speglar de <strong>av</strong> STEM prioriterade nationella<br />
miljökvalitetsmålen: Bara naturlig försurning, Begränsad klimatpåverkan <strong>och</strong> Frisk luft.<br />
En iakttagelse är att det är de ”kända” utsläppen, CO2, SOx <strong>och</strong> NOx, som enligt<br />
modellen har dominerande påverkan. D<strong>ett</strong>a beror främst på att det är de som uppstår i<br />
störst mängd vid förbränning.<br />
• För försurningen så är påverkan från slutanvändningen i kommunen konstant, men<br />
man kan se en liten förskjutning till att sv<strong>av</strong>eloxidernas betydelse <strong>av</strong>tar medan<br />
kväveoxidernas ökar.<br />
• Klimatpåverkan domineras <strong>av</strong> koldioxid men lustgas <strong>och</strong> metan ger även <strong>dess</strong>a<br />
någon procents tillskott. Trenden är inte tydlig: påverkan ökade år 1990-95 <strong>och</strong><br />
minskade sedan igen 1995-2000.<br />
• Frisk luft visar på en minskning vad gäller utsläppen <strong>av</strong> sv<strong>av</strong>eloxider <strong>och</strong><br />
kolmonoxid, vilka ger upphov till fotokemiska oxidanter. En ökning <strong>av</strong> NOx<br />
utsläppen ger dock en ökning <strong>av</strong> påverkan i kategorin humantoxicitet.<br />
• Miljökvalitetsmålet god bebyggd miljö strävar efter ökad fjärrvärmeutbyggnad <strong>och</strong><br />
ökad andel förnyelsebara energislag. Där går <strong>energisystem</strong>et i rätt riktning. Man<br />
eftersträvar även minskad energianvändning i bostäder <strong>och</strong> lokaler. På den punkten<br />
kan dock ingen trend i rätt riktning ses.<br />
54
Kapitel 5 Syntes <strong>av</strong> energi- <strong>och</strong> miljösystemanalys<br />
5 Bättre beslutsunderlag genom syntes <strong>av</strong> energi- <strong>och</strong><br />
miljösystemanalys<br />
En diskussion om möjliga ”sammankopplingsalternativ” <strong>och</strong> behov <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a görs. D<strong>ett</strong>a kan ses som en<br />
förbättringsrekommendation för att vid analys <strong>av</strong> lokala <strong>energisystem</strong> få <strong>ett</strong> bättre beslutsunderlag<br />
5.1 Bakgrund<br />
Tidigare studier <strong>av</strong> Finspångs <strong>energisystem</strong> har främst haft drivkraften i ekonomiska<br />
perspektiv <strong>och</strong> planering samt miljöbeaktande har sk<strong>ett</strong> i efterhand (Lindqvist, 2000)<br />
D<strong>ett</strong>a gäller bland annat fjärrvärme utbyggnaden. I Mayers studie (2001) <strong>av</strong><br />
fjärrvärmeutbyggnadsalternativ modelleras <strong>miljöpåverkan</strong> i form <strong>av</strong> koldioxidutsläpp.<br />
D<strong>ett</strong>a ger en indikation på påverkan i kategorin global uppvärmning, men i övrigt en<br />
begränsad bild <strong>av</strong> <strong>miljöpåverkan</strong>. Eftersom <strong>energisystem</strong>modellering användes <strong>av</strong><br />
Mayer skulle det vara positivt att få med ytterligare miljöhänsyn kombinerat med d<strong>ett</strong>a<br />
verktyg.<br />
Den miljöanalys som gjordes i nulägesbeskrivningen använde sig <strong>av</strong> statistik. D<strong>ett</strong>a är<br />
tillräckligt för att beskriva nuläget men för det vidare arbetet med energiplanering så bör<br />
framtida alternativ <strong>och</strong> scenarier kunna studeras. D<strong>ett</strong>a kan visserligen göras genom att<br />
simulera <strong>miljöpåverkan</strong> för tänkbara alternativ. Men att kombinera livscykelanalys med<br />
<strong>energisystem</strong>optimering (MODEST) skulle även få med <strong>ett</strong> ekonomiskt perspektiv.<br />
Framtidsanalys med det kombinerade verktyget skulle kunna visa vilken <strong>miljöpåverkan</strong><br />
som uppstår samt vad systemkostnaden uppgår till <strong>och</strong> vilka (när, vad, hur stora)<br />
investeringar som ger den lägsta systemkostnaden. Man skulle även kunna studera <strong>ett</strong><br />
antal möjliga framtida försörjningsalternativ eller effektiviseringsalternativ <strong>och</strong> se vilka<br />
som ger lägst investerings <strong>och</strong> driftskostnader vid kr<strong>av</strong> på minskad <strong>miljöpåverkan</strong>, till<br />
exempel med utsläppstak på koldioxid.<br />
Det är tänkbart att <strong>ett</strong> verktyg som kombinerar miljö- <strong>och</strong> <strong>energisystem</strong>analys skulle<br />
leda till <strong>ett</strong> bättre beslutsunderlag. Nedan i kapitlet ges förslag på några möjliga<br />
sammankopplingsalternativ.<br />
5.2 Verktygets uppbyggnad<br />
Det förfaringssätt som kunde valts i d<strong>ett</strong>a arbete (Figur 47) är att <strong>energisystem</strong>et först<br />
modelleras i MODEST för att ge lägst ”teknisk” systemkostnad <strong>och</strong> för att få reda på<br />
vilka energiflöden i <strong>energisystem</strong>et som d<strong>ett</strong>a ger upphov till. För att studera nuläget<br />
eller tidigare år kan d<strong>ett</strong>a steg i stället ersättas med den faktiska driften. Energiflödenas<br />
storlek används därefter för miljöbedömning med SimaPro. D<strong>ett</strong>a sätt är det enklaste<br />
alternativet <strong>och</strong> man kan inte optimera med begränsningar på utsläpp i MODEST.<br />
55
Kapitel 5 Syntes <strong>av</strong> energi- <strong>och</strong> miljösystemanalys<br />
Inventering<br />
Bränsle X<br />
Inventering<br />
Anläggning Y<br />
Figur 47 Beskrivning <strong>av</strong> metod för nulägesbeskrivning <strong>av</strong> <strong>ett</strong> kommunalt <strong>energisystem</strong><br />
Alternativa tillvägagångssätt<br />
Alternativ 1<br />
Ett första alternativ är (Figur 48) att en livscykelinventering (LCI) görs för varje<br />
omvandlingsanläggning. För omvandlingsanläggning med alternativa bränslen görs<br />
separata LCI för de olika driftsfallen, där tillfört bränsle är den storhet som värdena<br />
relateras till. En inventering görs dels för varje bränsle <strong>och</strong> dels för varje anläggning i<br />
drift med en viss energikälla. Dessa resultat registreras i MODEST som utsläpp hos<br />
energiflödena <strong>och</strong> efter optimering <strong>av</strong> ekonomiskt bästa alternativet kan <strong>energisystem</strong>ets<br />
totala flöden <strong>av</strong> indikatorerna fås som totalt utsläpp per år eller analysperiod alternativt<br />
även uppdelat per bränslenod för motsvarande perioder. Dessa totala flöden<br />
klassificeras <strong>och</strong> karaktäriseras sedan i enlighet med LCA metodiken.<br />
I praktiken innebär det att all LCI-data matas in både i SimaPro <strong>och</strong> MODEST. Efter<br />
MODEST-körningen, med utsläppsbegränsningar, används storleken på flödena för att<br />
bygga upp livscykeln i SimaPro. Därefter sker miljöbedömningen i SimaPro.<br />
Inventering<br />
Bränsle X<br />
Inventering<br />
Anläggning Y<br />
"Utsläpp"<br />
Bränsleflöde<br />
XY<br />
"Utsläpp"<br />
Bränsleflöde<br />
XY<br />
MODESTkörning<br />
Alt.<br />
Statistik över<br />
driften<br />
MODESTkörning<br />
med<br />
utsläppsbegränsning<br />
på utsläpp<br />
Figur 48 Alternativ metod med MODEST körning med begränsning på utsläpp <strong>av</strong> ämnen<br />
Alternativ 2<br />
Ett andra alternativ (Figur 49) som liknar det ovan är följande där en<br />
livscykelinventering görs enligt alternativet ovan. Men redan innan MODESToptimeringen<br />
klassificeras miljöparametrarna till olika miljöeffektkategorier. Därefter<br />
görs en karakterisering inom varje miljöeffektkategori <strong>och</strong> <strong>ett</strong> sammanslaget värde ges<br />
för varje kategori. (För växthuseffekt brukar t.ex. det sammanslagna värdet vara<br />
koldioxidekvivalenter, en ekvivalent ger lika stor påverkan som en enhet koldioxid).<br />
Dessa resultat registreras i MODEST som utsläpp hos energiflödena <strong>och</strong> efter<br />
optimering <strong>av</strong> ekonomiskt bästa alternativet kan <strong>energisystem</strong>ets totala påverkan på de<br />
56<br />
Totala flöden<br />
Totala flöden<br />
Miljöpåverkans<br />
bedömning<br />
Ekonomiskt<br />
optimalt<br />
<strong>energisystem</strong><br />
Miljöpåverkans<br />
bedömning<br />
Ekonomiskt<br />
optimalt<br />
<strong>energisystem</strong>
Kapitel 5 Syntes <strong>av</strong> energi- <strong>och</strong> miljösystemanalys<br />
olika miljöeffektkategorierna ges som totalt utsläpp per år eller analysperiod alternativt<br />
även uppdelat per bränslenod för motsvarande perioder.<br />
D<strong>ett</strong>a innebär i praktiken att en mini LCA först görs för varje bränsle/pannakombination.<br />
Dessa resultat registreras sedan i MODEST <strong>och</strong> en körning med<br />
utsläppsbegränsningar görs.<br />
Inventering<br />
Bränsle X<br />
Inventering<br />
Anläggning Y<br />
Miljöpåverkans<br />
bedömning<br />
"Utsläpp"<br />
(effektkategori)<br />
Bränsleflöde<br />
XY<br />
Figur 49 Alternativ metod med MODEST körning med begränsning på miljöbedömnings- kategorier<br />
Jämförelse<br />
Det första förfaringssättet innebär att optimera olika alternativa <strong>energisystem</strong> för lägst<br />
systemkostnad <strong>och</strong> sedan göra en livscykel efter den uppkomna driftsvärdena <strong>och</strong> se hur<br />
resultatet utföll. De två alternativa förfaringssätten beskrivna ovan kan delvis ta med<br />
miljöparameterar i optimeringen medan det första förfaringsättet enbart simulerar<br />
<strong>miljöpåverkan</strong> för olika fall. Men för nulägesbeskrivning med <strong>energisystem</strong>optimering<br />
kunde d<strong>ett</strong>a vara tillräckligt då driftsalternativen i det befintliga systemet är begränsade.<br />
D<strong>ett</strong>a kan ses som det första alternativet men att möjlighet till utsläppsbegränsning tas<br />
bort.<br />
För scenarieanalys däremot, där nya anläggningar <strong>och</strong> ombyggnad för bränslebyte<br />
tillåts, så är den kompl<strong>ett</strong>a versionen <strong>av</strong> den första <strong>av</strong> de alternativa metoderna att<br />
föredra då denna tillåter att hänsyn kan tas till <strong>miljöpåverkan</strong>, genom<br />
utsläppsbegränsningar, vid val <strong>av</strong> det optimala <strong>energisystem</strong>et.<br />
Det som skiljer de två alternativen ovan åt är när en <strong>miljöpåverkan</strong>sbedömning görs.<br />
Det första alternativa tillvägagångssättet ger möjlighet att begränsa utsläpp <strong>av</strong> enstaka<br />
ämnen medan alternativ två ger möjlighet att modellera med begränsningar på en<br />
miljöeffektkategori. Vidare kan det andra alternativet vara svårare att följa (mindre<br />
transparent) genom att grupperingen görs tidigare. Den förra metoden har även fördelen<br />
att miljömål <strong>och</strong> lagkr<strong>av</strong> oftast begränsar enstaka ämnen <strong>och</strong> d<strong>ett</strong>a kan då modelleras.<br />
Samtidigt ger klassificerings- <strong>och</strong> karakteriseringssteget i slutet möjlighet att se hur bra<br />
<strong>dess</strong>a mål uppfyller syftet. Hur stor del <strong>av</strong> växthuseffekten kommer till exempel från<br />
koldioxid?<br />
Ett ytterligare alternativ kunde vara att värdera <strong>miljöpåverkan</strong> i ekonomiska termer <strong>och</strong><br />
lägga in <strong>dess</strong>a som externa kostnader på flödena. Då skulle miljöparametrarna komma<br />
med ytterligare i optimeringen. Ekonomisk värdering är dock svår att göra, speciellt för<br />
effekter som inte direkt har ekonomiskt värde. D<strong>ett</strong>a tillsammans med optimeringens<br />
ogenomskinlighet gör att d<strong>ett</strong>a resultat är svårare att lita på. Till exempel så har val <strong>av</strong><br />
nivå på externkostnad för koldioxid stor betydelse för resultatet (Carlsson, 1999).<br />
57<br />
MODESTkörning<br />
med<br />
utsläppsbegränsning<br />
på kategorier<br />
Total påverkan<br />
från respektive<br />
kategori<br />
Ekonomiskt<br />
optimalt<br />
<strong>energisystem</strong>
Kapitel 5 Syntes <strong>av</strong> energi- <strong>och</strong> miljösystemanalys<br />
5.2.1 Begränsningar<br />
Dels finns det generella nackdelar vad gäller modellering <strong>och</strong> dels finns det<br />
begränsningar specifika för det utvecklade modellverktyget samt indata.<br />
En modell är bara en bild <strong>av</strong> verkligheten <strong>och</strong> därmed finns alltid brister. Modellerna är<br />
uppbyggda med matematiska samband vilket gör att tekniska <strong>och</strong> ekonomiska samband<br />
ofta kan modelleras bra. Däremot kan ”mjukare” termer såsom sociala faktorer ej tas<br />
med i modellen lika enkelt. Hur detaljerat man ska bygga upp en modell är en<br />
<strong>av</strong>vägning mellan arbetsmängd <strong>och</strong> behov. En enklare modell som tar med de viktiga<br />
parametrarna kan även ofta var bättre då den är enklare att förstå än en mycket<br />
komplicerad <strong>och</strong> exakt modell. Men å andra sidan kan en överförenklad modell ha<br />
brister i hur noggrann beskrivningen blir. Man ska inte se resultatet som <strong>ett</strong> sant värde,<br />
utan som en indikation på storleksordningen <strong>och</strong> förändringstakten. Förutom<br />
förenklingar i modellen så kan även val <strong>av</strong> indata <strong>och</strong> eventuella brister i indata påverka<br />
resultatet.<br />
5.3 Mervärdet <strong>av</strong> att kombinera energi- <strong>och</strong> miljöanalys<br />
Ett kombinerat verktyg skulle troligen kunna bidra till <strong>ett</strong> samhällsmässigt bättre beslut.<br />
En <strong>energisystem</strong>analys i MODEST optimerar <strong>energisystem</strong>et med <strong>av</strong>seende på lägst<br />
systemkostnad. I den mån miljöaspekter tas med i analysen så är det ofta <strong>ett</strong> fåtal<br />
emissioner från förbränning <strong>och</strong> utsläppen under bränslets livscykel utelämnas.<br />
Livscykelanalysen utgår från <strong>ett</strong> givet <strong>energisystem</strong> <strong>och</strong> beräknar utsläppen under hela<br />
livscykeln. D<strong>ett</strong>a innebär att <strong>miljöpåverkan</strong> simuleras medan energiaspekterna<br />
optimeras.<br />
S<strong>ett</strong> från <strong>energisystem</strong>analysverktygsanvändarens synvinkel skulle kombinationen<br />
kunna utöka förståelsen för hur val <strong>av</strong> energianläggningar påverkar miljön, man får en<br />
”samhällskostnad”. Genom möjlighet att koppla utsläpp till miljöeffektkategorier kan<br />
samband med en specifik miljöaspekt tydligare ses. När man studerar fler utsläpp <strong>och</strong><br />
med <strong>ett</strong> livscykelperspektiv minskar risken för ”problem shifting”, d.v.s. att om man<br />
försöker minska <strong>ett</strong> utsläpp får ökade utsläpp <strong>av</strong> något annat ämne eller någon<br />
annanstans.<br />
S<strong>ett</strong> från livscykelanalysanvändarens synvinkel så skulle kombinationen kunna ge en<br />
ökad förståelse hur minskad påverkan i miljöeffektkategorierna skulle inverka på<br />
<strong>energisystem</strong>etssytemkostnad. D<strong>ett</strong>a genom att man kan optimera med begränsningar på<br />
utsläppen.<br />
En förhoppning är även att man med kombinationen skulle kunna få en ökad ömsesidig<br />
förståelse för de bägge synvinklarna. En <strong>av</strong> fördelarna med systemanalys brukar sägas<br />
vara att man vid uppbyggnad <strong>av</strong> modellen lär känna systemet. Om modellen då<br />
innehåller både energi-, ekonomi- <strong>och</strong> miljöaspekter skulle man troligen lära känna<br />
systemet bredare <strong>och</strong> därmed kunna göra <strong>ett</strong> mer balanserat beslut.<br />
58
Kapitel 7 Avslutande diskussion<br />
6 Avslutande diskussion<br />
Diskussion om det teoretiska angreppssättet <strong>och</strong> hur det användes i ”fallstudien” <strong>av</strong> Finspång görs<br />
nedan. Mer konkret analys om Finspångs <strong>energisystem</strong> görs i kapitel 4.5 .<br />
För att ge en bra bild <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et är det bra med <strong>ett</strong> br<strong>ett</strong> angreppsätt.<br />
Systemanalys har ofta <strong>ett</strong> relativt br<strong>ett</strong> angreppsätt, i <strong>och</strong> med att den studerar system<br />
<strong>och</strong> inte enskilda delar var för sig. I examensarbetet har studerats systemanalys med<br />
tillämpning för analys <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong> i energiplanering. Dessa har haft fokus dels på<br />
miljöaspekter <strong>och</strong> dels på energiaspekter. I diskussionen i föregående <strong>av</strong>snitt framgår<br />
fördelen med att ytterligare bredda angreppssättet genom att kombinera miljö- <strong>och</strong><br />
<strong>energisystem</strong>analysverktyg.<br />
En viktig del i arbetet med systemanalys är välja systemgränser <strong>och</strong> hur man skall<br />
allokera. I nulägesbeskrivningen framstår valet <strong>av</strong> vilka utsläpp man kopplar till<br />
elenergin som <strong>ett</strong> <strong>av</strong> de viktigaste valen. Där studerades även <strong>miljöpåverkan</strong> med två<br />
systemgränser: Enbart utsläpp från slutanvändningen <strong>och</strong> <strong>dess</strong>utom med inkluderande<br />
<strong>av</strong> livscykelutsläpp för bränslen samt el. För vissa utsläpp står livscykelutsläppen för en<br />
stor del.<br />
Val <strong>av</strong> indata är en osäkerhetsfaktor i analysen <strong>av</strong> <strong>energisystem</strong>et. Dels är statistiken <strong>av</strong><br />
energianvändningen som finns tillgänglig inte årsfärsk <strong>och</strong> dels finns det osäkerheter i<br />
<strong>dess</strong>a, men d<strong>ett</strong>a är ändå den bästa statistiken som finns att tillgå. När denna statistik<br />
sedan kopplas i hop med miljödata så görs en generalisering. Alla pannor inom en<br />
sektor <strong>och</strong> med <strong>ett</strong> bränsle antas ha samma utsläpp, motsvarande sverigemedel.<br />
En intressant iakttagelse i nulägesbeskrivningen var att det var de ”kända” utsläppen<br />
(SOx, NOx, <strong>och</strong> SO2) som var de som dominerade i de studerade<br />
miljöeffektkategorierna. D<strong>ett</strong>a kan vara bra att ha i åtanke om kommunen ska följa upp<br />
trender <strong>och</strong> inte har resurser att studera alla de parametrar som medtagits i d<strong>ett</strong>a<br />
examensarbete.<br />
Fortsatt arbete<br />
Det finns en del möjligheter till att utveckla den studie som har gjorts, dock har d<strong>ett</strong>a<br />
inte nu varit möjligt på grund <strong>av</strong> datatillgång <strong>och</strong> arbetsinsats. En sådan punkt är mer<br />
lokalanpassade data vad gäller vilka pannor som används <strong>och</strong> vilka utsläpp som <strong>dess</strong>a<br />
har. En annan punkt som skulle vara intressant att studera är den geografiska<br />
spridningen <strong>av</strong> energianvändningen inom kommunen. Ett underlag till d<strong>ett</strong>a kunde vara<br />
den ny Folk <strong>och</strong> bostadsräkningen (FOB2005) vilken även kommer att innehålla<br />
energirelaterade uppgifter. D<strong>ett</strong>a kunde t.ex. tillsammans med GIS-hjälpmedel<br />
(Geografiska Informationssystem) ge möjlighet att studera lämpliga områden för<br />
fjärrvärmeutbyggnad. Inom arbetet med översiktsplan planerar även kommunen en ökad<br />
användning <strong>av</strong> GIS.<br />
Med tanke på att industrin står för så stor del <strong>av</strong> energianvändningen <strong>och</strong> att deras<br />
användning varierar skulle en fördjupad studie <strong>av</strong> <strong>dess</strong>a vara <strong>av</strong> intresse. Industrins stora<br />
användning <strong>av</strong> gasol aktualiserar även frågan om utbyggnad <strong>av</strong> naturgas till Finspång.<br />
Om denna blir <strong>av</strong> bör man vara beredd på vad d<strong>ett</strong>a kan leda till för <strong>energisystem</strong>et i<br />
kommunen i stort. Finns det fler verksamheter som i så fall har intresse <strong>av</strong> att använda<br />
sig <strong>av</strong> gas, vilken inställning har man till det, hur påverkar det <strong>energisystem</strong>ets<br />
<strong>miljöpåverkan</strong>?<br />
59
Kapitel 7 Avslutande diskussion<br />
I d<strong>ett</strong>a examensarbete lades fokus på naturvetenskapliga/tekniska aspekter. Andra<br />
aspekter såsom en undersökning <strong>av</strong> vilka som påverkar <strong>energisystem</strong>et, vilka attityder<br />
folk har i frågor som påverkar <strong>energisystem</strong>et bör även det vara en del i<br />
bakgrundsmaterialet till det fortsatta energiplanearbetet. En viktig del i att få <strong>ett</strong><br />
<strong>energisystem</strong> med lägre <strong>och</strong> effektivare energianvändning är att få användarna att ha<br />
lämpliga vanor.<br />
60
Kapitel 7 Referenser<br />
7 Referenser<br />
Carlson Annelie, Externa kostnaders inverkan på tekniska <strong>energisystem</strong>; Simulering <strong>av</strong><br />
biobränsleanvändningen I tre regioner, Rapport Lith-IKP-R-1074, Linköpings<br />
universitet, Linköping, 1999<br />
Dethlefsen, S<strong>ett</strong>erwall, Livscykelanalys oljekondens, Vattenfall 1996<br />
Drakenberg Olof, Jakobsson Johanna, Gröna räkenskaper- om olika<br />
miljöredovisningssystem, Naturskyddsföreningen <strong>och</strong> Svenska kommunförbundet, EKO<br />
Miljöinformation, Stockholm, 1995<br />
ERA, Datorprogram <strong>och</strong> IT-system för energi Marknadsöversikt 2002-2003, Energi &<br />
IT nr 1-2 bilaga, ERA, Stockholm, 2002<br />
Europaparlamentets <strong>och</strong> rådets direktiv 2001/42/EG <strong>av</strong> den 27 juni 2001 om bedömning<br />
<strong>av</strong> vissa planers <strong>och</strong> programs <strong>miljöpåverkan</strong><br />
Finnveden Göran m.fl., Strategic environmental assessment methologies-applications<br />
within the energy sector, Environmental Impact Assessment Review 23, 2003,sid 91-<br />
123<br />
Finspångs Kommun, Avfallsplan, 2003<br />
Finspångs kommun, Miljöanalys <strong>av</strong> Finspångs kommun, 2002<br />
Finspångs kommun, Översiktsplan, www.finspong.se, 2004-03-08<br />
Finspångs tekniska verk, www.finspong.se/ftv/, Aktuellt- ny <strong>av</strong>fallspanna,2004-01-22<br />
Finspångs tekniska verk, Broschyr , JS Gruppen AB, 2003<br />
FN, RIO DECLARATION ON ENVIRONMENT AND DEVELOPMENT, 1992<br />
Gielen, The MARKAL system engineering modell for waste management, System<br />
engineering models for waste management: Internationell workshop in Göteborg 25-26<br />
February 1998, www.entek.chalmers.se/~josu/art-dgiel.htm, 2003-10-29<br />
Gulasidorna, www.gulasidorna.se, 2003-11-21<br />
Henning Dag, Optimisation of Local and National Energi Systems: Development and<br />
Use of the MODEST Model, Linköping Studies in Science and Tecnlogy, Disertations<br />
no. 559, Linköping 1999<br />
Ingelstam Lars, System –att tänka över samhälle <strong>och</strong> teknik, Kristianstad 2002<br />
IVL (1999 eller 2001 a) Miljöfaktabok för bränslen Del 1 Huvudrapport,1334A,<br />
Stockholm 1999 eller 2001<br />
IVL(1999 eller 2001 b) Miljöfaktabok för bränslen Del 2 Bakgrundsinformation <strong>och</strong><br />
Teknisk bilaga,1334B, Stockholm 1999 eller 2001<br />
Joanneum research, Handbuch für kommunale und regionale Energieplanung, 2000<br />
Johansson Birgitta, Effektiv energiplanering för <strong>ett</strong> hållbart samhälle –En handbok,<br />
Formas, Stockholm, 2001a<br />
61
Kapitel 7 Referenser<br />
Johansson Birgitta, Stadens tekniska system <strong>och</strong> miljön, Formas, Katarina Tryck AB,<br />
Stockholm, 2001b<br />
Johansson, Finnveden, Livscykelanalyser <strong>av</strong> fjärrvärme- en förstudie, FMS rapport 179,<br />
Stockholm 2003<br />
Kungälvs energiplan, 1998<br />
Lindahl, Rydh,Tingström , En liten lärobok om Livscykelanalys, upplaga 3,Institutionen<br />
för Teknik Högskolan I Kalmar, Kalmar 2002<br />
Lindfors m.fl. Nordic guidelines on Life-Cycle assessment. Nord 1995:20.<br />
Nordic Council of Ministers, Copenhagen. 1995<br />
Lindqvist Per, Lokala energistrategier -Integration <strong>av</strong> energi <strong>och</strong> miljö i fem svenska<br />
kommuner under 1990-talet, Tema Teknik <strong>och</strong> social förändring, Linköping, 2000<br />
Miljödepartementet, SOU 2000:52, 2000<br />
Miljödepartementet, Förordning 2001:512, 2001<br />
Naturvårdsverket, Kartläggning Miljösystemanalytiska verktyg, AFR-report 251,<br />
Naturvårdsverket,Stockholm 1999<br />
Naturvårdsverket, Mått <strong>och</strong> mål för energianvändningen- Verktyg I arbetet för en<br />
hållbar samhällsutveckling, Rapport 5115, Naturvårdsverkets reprocentral, Stockholm<br />
2000a<br />
Naturvårdsverket, Strategiska miljöbedömningar: <strong>ett</strong> användbart instrument i<br />
miljöarbetet, Stockholm 2000b<br />
Naturvårdsverket, Naturgasutbyggnad I Sverige, Rapport 5161, Naturvårdsverkets<br />
reprocentral, Stockholm 2001<br />
Nutek, Miljöanpassad lokal energiplanering, MILEN-serien, Nutek, Stockholm, 1991<br />
Näringsdepartementet, SFS 1977:439, Lagen om kommunal energiplanering, 1998<br />
Pre, (Produkt ecology consultants), http://www.pre.nl/default.htm, 2004-02-19<br />
Profu, www.profu.se/martes.htm , 2004-05-06<br />
Rixlex, http://www.riksdagen.se/debatt/sfst/index.asp, 2004-01-14<br />
SCB, Kommunfaktablad 2003 Finspång, 2003a<br />
SCB,2003b Kommunal energibalans,<br />
http://www.h.scb.se/scb/mr/enbal/temp/enbalkom20031013593162.xls 2003-11-21<br />
SCB, Databas: enanvinv.px Energianvändning per invånare (kWh/inv),<br />
http://www.h.scb.se/scb/bor/scbboju/cgi-bin/bj_mapp.exe/enbal, 2003 c, 2003-11-21<br />
SCB, MI 37 SM 0201, Utsläpp <strong>av</strong> ammoniak till luft i Sverige 2001, 2003d<br />
SCB, Taxeringsenheter 2002 Finspång<br />
62
Kapitel 7 Referenser<br />
SCBa, AM Förvärvsarbetande 16+ år med arbetsplats i regionen (RAMS) efter<br />
kommun, näringsgren, www.scb.se , 2004-02-19<br />
SCBb,BE Befolkningen efter kommun, civilstånd, ålder <strong>och</strong> kön. År, www.scb.se ,<br />
2004-02-19<br />
SCBc, Miljö-Småorter; arealer, befolkning -Befolkning i småort, tätort <strong>och</strong> utanför<br />
småort <strong>och</strong> tätort samt antal småorter <strong>och</strong> tätorter per kommun 1995 <strong>och</strong> 2000 ,<br />
www.scb.se , 2004-02-19<br />
SCBd, Bostadshushåll (FoB75/80/85/90) efter region, hustyp, byggnadsperiod <strong>och</strong> tid,<br />
www.scb.se , 2004-02-19<br />
SIKAa, Personbilar i trafik i län <strong>och</strong> kommuner efter ägande m.m. vid årsskiftet<br />
2001/2002<br />
www.sika-institute.se 2003-11-21<br />
SIKAb, Fordon i trafik efter fordonsslag <strong>och</strong> län vid årsskiftet 2001/2002<br />
www.sika-institute.se 2003-11-21<br />
SIKA, 2003c, KÖRSTRÄCKOR UNDER 2001<br />
Resultat <strong>och</strong> metoder för att skatta fordons körsträckor<br />
baserade på besiktningsuppgifter, SIKA rapport 2003-3<br />
SIKAd, Bestånd <strong>av</strong> personbilar i trafik efter bränsleslag vid slutet <strong>av</strong> åren 1990–<br />
2000www.sika-institute.se 2003-11-21<br />
Statens Energimyndighet (STEM), Energiindikatorer 2002,Statens Energimyndighet,<br />
Eskilstuna, 2003a<br />
Statens Energimyndighet (STEM), Miljömålsrapport 2002,Statens Energimyndighet,<br />
Eskilstuna, 2003b<br />
STEM, 2003, Energiläget 2002, Energimyndigheten, Eskilstuna 2003c<br />
Statens offentliga utredningar, SOU 2000:52, Framtidens miljö –allas vårt ansvar<br />
Stenlund Nilson <strong>och</strong> Mårtensson, Municipal energy-planning and development of local<br />
energy-systems, Applied Energy 76 sid 179-187, 2003<br />
Stenlund Nilsson Jenny, Tyskeng Sara, The scope of municipal energy plans in a<br />
Swedish region- A review of energy and environmental issues in the plans, Report No<br />
LiTH-IKP_R-1274, Linköpings Universitet, Linköping, 2003<br />
Stridsman Daniel, Plan <strong>och</strong> Verklighet: Kommunal energiplanering som strategiskt<br />
beslutsstöd, Teknisk licentiatuppsats, Energisystemteknik, Chalmers tekniska högskola,<br />
Göteborg, 2000<br />
Svekom, Svenska kommunförbundet, www.swekom.se, 2003<br />
Sveriges geologiska undersökningar, brunnsarkivet,<br />
http://www.sgu.se/databaser/index.htm 2004-01-14<br />
Sydkraft, Naturgas Mellansverige -Naturgasutbyggnad i Östergötlands <strong>och</strong> Örebro län,<br />
2004<br />
Sävenhed Jonny, Internt material, Bygg <strong>och</strong> miljöförvaltningen, Finspångs kommun,<br />
2004-01-13<br />
63
Kapitel 7 Referenser<br />
Wikner Dan, Finspång bygger <strong>av</strong>fallspanna <strong>och</strong> möter ökad efterfrågan på fjärrvärme,<br />
Nordiska Industriprojekt Nr 4, 2003<br />
Vägverket, http://www.vv.se/vag_traf/traf_flode/index.htm Trafikflöden <strong>och</strong><br />
Hastigheter, inloggningssidan, 2003-11-21<br />
64
Bilaga 1<br />
Bilaga 1 Miljöbedömningskategorier i SMB för naturgas<br />
(Naturvårdsverket ,2001)<br />
i
Bilaga 1<br />
ii
Bilaga 2<br />
bilaga 2 Energibalans för Finspångs kommun (SCB,2003 b)<br />
ÅR 1990 MWh<br />
Hushåll<br />
Värme-biobränsle-hushåll 35597<br />
Värme- olja-hushåll 55381<br />
Värme-el 21035<br />
Fjärrvärme 11736<br />
Hushållsel 66404<br />
Övrig diselanvändning 1086<br />
Industri<br />
Medelel 237704<br />
Gasolpanna 37436<br />
Värme-olja-stor 48952<br />
Fjärrvärme<br />
Övrig diesel<br />
Jordbruk<br />
Medelel 4385<br />
Värme-Olja-Stor 2869<br />
Övrig diesel 12003<br />
Offentligt<br />
Medelel 19795<br />
Värme-Olja-Hushåll 5789<br />
Fjärrvämre 6325<br />
Övrigt<br />
Värme-olja-hushåll 2850<br />
Fjärrvärme 3687<br />
Medelel 40554<br />
Fjärrvärme<br />
Naturgaspanna<br />
Värme-biobränsle-stor<br />
Medelel 10817<br />
Värme-olja-stor 5447<br />
Spillvärme 18453<br />
Trafik*<br />
Bensin 93413<br />
Dieselbil 4527<br />
Diesellastbil 43800<br />
* Uppskattning enligt bilaga 7, samma alla år<br />
iii
Bilaga 2<br />
ÅR 1995 MWh<br />
Hushåll<br />
Värme-biobränsle-hushåll 33819<br />
Värme- olja-hushåll 54259<br />
Värme-el 22222<br />
Fjärrvärme 14012<br />
Hushållsel 73348<br />
Övrig diselanvändning 485<br />
Industri<br />
Medelel 378401<br />
Gasolpanna 54431<br />
Värme-olja-stor 42687<br />
Fjärrvärme<br />
Övrig diesel<br />
Jordbruk<br />
Medelel 4639<br />
Värme-Olja-Stor 2010<br />
Övrig diesel 10481<br />
Offentligt<br />
Medelel 31127<br />
Värme-Olja-Hushåll 19966<br />
Fjärrvämre 7353<br />
Övrigt<br />
Värme-olja-hushåll 5658<br />
Fjärrvärme 3651<br />
Medelel 40627<br />
Fjärrvärme<br />
Naturgaspanna<br />
Värme-biobränsle-stor<br />
Medelel 11639<br />
Värme-olja-stor 10815<br />
Spillvärme 17068<br />
Trafik*<br />
Bensin 93413<br />
Dieselbil 4527<br />
Diesellastbil 43800<br />
* Uppskattning enligt bilaga 7, samma alla år<br />
iv
Bilaga 2<br />
ÅR 2000 MWh<br />
Hushåll<br />
Värme-biobränsle-hushåll 21711<br />
Värme- olja-hushåll 32799<br />
Värme-el 22428<br />
Fjärrvärme 29000<br />
Hushållsel 76455<br />
Övrig diselanvändning 538<br />
Industri<br />
Medelel 586488<br />
Gasolpanna 54194<br />
Värme-olja-stor 13435<br />
Fjärrvärme 19000<br />
Övrig diesel 6638<br />
Jordbruk<br />
Medelel 2168<br />
Värme-Olja-Stor 4045<br />
Övrig diesel 9937<br />
Offentligt<br />
Medelel 29417<br />
Värme-Olja-Hushåll 229<br />
Fjärrvämre 8000<br />
Övrigt<br />
Värme-olja-hushåll 4224<br />
Fjärrvärme 11000<br />
Medelel 37935<br />
Fjärrvärme<br />
Naturgaspanna 8021<br />
Värme-biobränsle-stor 51242<br />
Medelel 5688<br />
Värme-olja-stor 22865<br />
Spillvärme 9290<br />
Trafik*<br />
Bensin 93413<br />
Dieselbil 4527<br />
Diesellastbil 43800<br />
* Uppskattning enligt bilaga 7, samma alla år<br />
v
Bilaga 2<br />
ÅR 2001 MWh<br />
Hushåll<br />
Värme-biobränsle-hushåll 30137<br />
Värme- olja-hushåll 30552<br />
Värme-el 22563<br />
Fjärrvärme 32880<br />
Hushållsel 75583<br />
Övrig diselanvändning 504<br />
Industri<br />
Medelel 274218<br />
Gasolpanna 92688<br />
Värme-olja-stor 20640<br />
Fjärrvärme 40179<br />
Övrig diesel 5474<br />
Jordbruk<br />
Medelel 2814<br />
Värme-Olja-Stor 3363<br />
Övrig diesel 8767<br />
Offentligt<br />
Medelel 31117<br />
Värme-Olja-Hushåll 669<br />
Fjärrvämre 9000<br />
Övrigt<br />
Värme-olja-hushåll 5689<br />
Fjärrvärme 12000<br />
Medelel 35780<br />
Fjärrvärme<br />
Naturgaspanna 15696<br />
Värme-biobränsle-stor 70668<br />
Medelel 5988<br />
Värme-olja-stor 23642<br />
Spillvärme 8122<br />
Trafik*<br />
Bensin 93413<br />
Dieselbil 4527<br />
Diesellastbil 43800<br />
*Uppskattning enligt bilaga 7, samma alla år<br />
vi
Bilaga 2<br />
ÅR 2001 med uppskattad uppdelning <strong>av</strong> fjärrvärmen industriintern <strong>och</strong> FTV<br />
MWh<br />
Hushåll<br />
Värme-biobränsle-hushåll 30137<br />
Värme- olja-hushåll 30552<br />
Värme-el 22563<br />
Fjärrvärme 32880<br />
Hushållsel 75583<br />
Övrig diselanvändning 504<br />
Industri<br />
Medelel 274218<br />
Gasolpanna 92688<br />
Värme-olja-stor 20640<br />
Fjärrvärme FTV 20000<br />
Fjärrvärme Industri 20179<br />
Övrig diesel 5474<br />
Jordbruk<br />
Medelel 2814<br />
Värme-Olja-Stor 3363<br />
Övrig diesel 8767<br />
Offentligt<br />
Medelel 31117<br />
Värme-Olja-Hushåll 669<br />
Fjärrvämre 9000<br />
Övrigt<br />
Värme-olja-hushåll 5689<br />
Fjärrvärme 12000<br />
Medelel 35780<br />
Fjärrvärme FTV<br />
Värme-biobränsle-stor 70668<br />
Medelel 2700<br />
Värme-olja-stor 19822<br />
Fjärrvärme industri*<br />
Naturgaspanna 15696<br />
Medelel 3300<br />
Värme-olja-stor 3820<br />
Spillvärme 8122<br />
*Uppskattning gjord utifrån energibalansen <strong>och</strong> miljörapport (bilaga 6)<br />
Trafik*<br />
Bensin 93413<br />
Dieselbil 4527<br />
Diesellastbil 43800<br />
*Uppskattning enligt bilaga 7, samma alla år.<br />
vii
viii
Bilaga 3<br />
bilaga 3 Finspångs energianvändning i <strong>ett</strong> nationellt perspektiv<br />
Rangordning <strong>av</strong> Sveriges 289 kommuner (lägre plats vid högre förbrukning) (SCB, 2003 c)<br />
1990 1995 2000 2001<br />
Invånare antal 23291 22996 21477 21279<br />
Totalt<br />
kWh/invånare 34291 42432 54320 42455<br />
Medel 51 811 48 433 55 000 55 307<br />
Median 37 388 35 899 39 018 39 113<br />
Plats (<strong>av</strong> kommuner) 165 98 69 122<br />
Industri<br />
kWh/invånare 14929 21482 32412 21096<br />
Medel 23 399 20 752 25 931 26 106<br />
Median 8 099 7 431 8 940 8 853<br />
Plats (<strong>av</strong> kommuner) 93 63 47 81<br />
Transport<br />
kWh/invånare 5926 6623 6111 6040<br />
Medel 9 667 9 143 9 942 10 429<br />
Median 8 768 8 448 9 002 9 580<br />
Plats (<strong>av</strong> kommuner) 246 218 246 259<br />
Service<br />
kWh/invånare 5226 5710 7539 6285<br />
Medel 7 645 7 316 8 124 7 815<br />
Median 6 941 6 725 7 261 6 943<br />
Plats (<strong>av</strong> kommuner) 194 141 101 162<br />
Hushåll<br />
kWh/invånare 8211 8617 8258 9033<br />
Medel 11 100 11 222 11 003 10 957<br />
Median 10 888 10 983 10 868 10 638<br />
Plats (<strong>av</strong> kommuner) 266 244 233 211<br />
• Kommentar till tabell:<br />
*Användningen <strong>av</strong>ser både primärenergi i form <strong>av</strong> t.ex. olja <strong>och</strong> sekundärenergi i form <strong>av</strong> t.ex.<br />
fjärrvärme. D<strong>ett</strong>a innebär att vid övergång från olja till fjärrvärme blir energianvändningen mindre,<br />
ty i slutlig använd energi är det enbart ca 70 % <strong>av</strong> oljans <strong>och</strong> 100% <strong>av</strong> fjärrvärmen.<br />
*Dessa nyckeltal är graddagsjusterade.<br />
*Invånarantalet har sjunkit i Finspång sedan 1990. Troligen så sjunker energianvändningen i<br />
servicesektorn <strong>och</strong> hushållssektorn inte i takt med befolkningsminskningen.<br />
ix
Bilaga 4<br />
bilaga 4 Tätorter <strong>och</strong> småorters storlek <strong>och</strong> bebyggelsetäthet<br />
Invånare <strong>och</strong> befolkningstäthet i tätorter <strong>och</strong> småorter<br />
Tätort<br />
Ort yta (Ha) Invånare 2000 täthet (inv/km2)<br />
Finspång 807,5 12796 1584,643963<br />
Rejmyre 114,4 930 812,9370629<br />
Lotorp 96,4 732 759,3360996<br />
Sonstorp 56,9 480 843,5852373<br />
Falla 71,1 454 638,5372714<br />
Hällestad 99,9 391 391,3913914<br />
Ljusfallshammar 65,8 354 537,993921<br />
Grytgöl 72,3 301 416,3208852<br />
Igelfors 64,8 280 432,0987654<br />
Borggård 42,5 262 616,4705882<br />
Butbro 45,9 211 459,6949891<br />
17191<br />
Småort<br />
Hävla 37 165 445,9459459<br />
Bränntorp 146 144 98,63013699<br />
Byle 44 136 309,0909091<br />
Lämmetorp 15 67 446,6666667<br />
Lövlund (-95) 8 62 775<br />
Prästköp (-95) 9 58 644,4444444<br />
Kolstad (-95) 8 51 637,5<br />
Källa:http://www.scb.se/Statistik/MI/MI0810/2000I02/MI38SM0101.pdf<br />
http://www.scb.se/Statistik/MI/MI0810/2003M00/MI38SM0201.pdf<br />
Energibehov i småorter i Kommunen (Finspångs kommun, 1982)<br />
Nyckelkod<br />
område<br />
Ort Individuell<br />
panna<br />
(GWh)<br />
xi<br />
El<br />
Panna<br />
(GWh)<br />
2111 Lotorp 3,9 2,2 4,4<br />
2211 Falla 1,8 1,8 3,0<br />
3111 Ljusfallshammar 2,9 0 3,9<br />
3211 Hällestad 1,9 1,0<br />
3221 Sonstorp 3,3 0 4,4<br />
3231 Borggård 1,5 0 2,7<br />
3311 Grytgöl 2,1 0 2<br />
4111 Igelfors 1,8 0 0,9<br />
4121 Regna 0,2 0 0,04<br />
5111 Rejmyre 5,4 1,3 4,5<br />
5121 Hävla 4,2 0 9,3<br />
Värmetäthet<br />
(GWh/km 2 )
xii
Bilaga 5<br />
bilaga 5 Undersökning <strong>av</strong> energianvändning i jordbruk<br />
SCB har gjort en undersökning <strong>av</strong> energianvändningen i Sverige år 2002. De kom då<br />
fram till följande siffror:<br />
År 2002<br />
Energianvändning för<br />
uppvärmning, belysning m.m.<br />
(ej i bostäder <strong>och</strong> växthus) (Lindahl,2002)<br />
MJ förhållande<br />
Olja för uppvärmning (m3) 68 007 2399286960 1<br />
Bark, flis, spån (m3) 190 535 533498000 0,222357<br />
Halm (ton) 81 758 1226370000 0,511139<br />
Gasol (ton) 207 9542700 0,003977<br />
Elenergi (MWh) 1 283 270 4619772000 1,925477<br />
Drivmedel för jordbrukets fordon<br />
Bensin (m3) 15 869 498286600 0,207681<br />
Diesel (m3) 277 060 9752512000 4,064754<br />
Källa:http://www.scb.se/statistik/OV/OV0020/_dokument/Energiundersokning_2002.doc<br />
xiii
xiv
Bilaga 6<br />
bilaga 6 Energianvändning hos större företag<br />
Nedan är energianvändningen för de större företagen sammanställda (för år 1999, 2001<br />
<strong>och</strong> 2002) utifrån de uppgifter de lämnat i miljörapporterna för respektive år. Slutligen<br />
är motsvarande siffror från den kommunala energibalansen medtagna som jämförelse<br />
Tabell 6.1Energianvändning hos företag med miljörapport i Finspångs kommun år 1999 (Finspångs<br />
kommun, 2002)<br />
År 1999 MWh MWh MWh MWh MWh MWh<br />
Företag El Gasol metan Värme olja energi per<br />
företag<br />
Alstom Power Sweden AB 30600 87928,06 118528,1<br />
Sapa Profiler AB 29117 29117<br />
Sapa AB Division service 8496,875 9293,29 17790,17<br />
Sapa Profiler AB FiMa 245,335 245,335<br />
Borgårds bruk 1344,436 1344,436<br />
Reymyre ädelmetall 1418 549,5504 1967,55<br />
Outokumpu Copper Strip 41936 3473,082 45409,08<br />
AB<br />
SSAB Tunnplåt AB 8221 42099,9 50320,9<br />
Sapa recycling AB 51486 51486<br />
Hävla bruk 10000 10000<br />
Reymyre glasbruk 765,4452 765,4452<br />
Sunstrip 245,335 245,335<br />
Lämneå bruk 686,938 686,938<br />
Summa alla företag 162778 54069,86 0 0 99360,68 316208,5<br />
Tabell 6.2 Energianvändning hos företag med miljörapport i Finspångs kommun år 2001<br />
År 2001 MWh MWh MWh MWh MWh MWh MWh<br />
Företag El Gasol metan Värme olja 1 olja >1 energi per<br />
företag<br />
Sapa Heat Transfer 113531 29681<br />
AB<br />
10386 153598,4<br />
Alstom<br />
Sweden AB<br />
Power 29600 4,614 21987 6577,8 58169,4<br />
Sapa Profiler AB 30540,6 30540,6<br />
Sapa<br />
service<br />
AB Division 16062,6 14219,1 4729,1 35010,8<br />
Sapa Profiler AB<br />
0<br />
FiMa<br />
Grytgöls Bruk AB 4109,4 3051,96 7161,37<br />
Borgårds bruk 1327 206,08 1308,518 2841,6<br />
Reymyre ädelmetall 550 ? 550<br />
Outokumpu<br />
Strip AB<br />
Copper 42896,9 5328,8 5307 53532,7<br />
SSAB Tunnplåt AB 8941,5 41737,2 393,52 51072,2<br />
Sjömnasängs<br />
<strong>av</strong>fallsanläggning<br />
96 117,76 213,7608<br />
Summa alla företag 247655 90971,2 0 37680 15076,2 1308,52 392690,9<br />
xv
Bilaga 6<br />
(Sapa recycling har enligt miljörapporten för SAPA service en gasolförbrukning på<br />
29647 MWh. Enligt energibalansen för kommunen så ska naturgas ha använts ungefär<br />
motsvarande det för SAPA service.)<br />
Tabell 6.3 Energianvändning hos företag med miljörapport i Finspångs kommun år 2002<br />
År 2002 MWh MWh MWh MWh MWh MWh MWh<br />
Företag El Gasol metan Värme olja 1 olja >1 energi<br />
per<br />
företag<br />
Sapa Heat Transfer 123472<br />
AB<br />
32398,3 9377 165247<br />
Alstom<br />
Sweden AB<br />
Power 28500 5,194 19589 14229,4 62323,6<br />
Sapa Profiler AB 31230,9 31230,9<br />
Sapa<br />
service<br />
AB Division 15193,9 9112,03 9175,53 33481,5<br />
Sapa Profiler AB 235,6 53,974 289,574<br />
FiMa<br />
Grytgöls Bruk AB 4329,85 3081,41 7411,26<br />
Borgårds bruk 1186 225,71 1265,26 2676,97<br />
Reymyre ädelmetall 550 ? 550<br />
Outokumpu Copper 43202,5 4735,44<br />
Strip AB<br />
4430 52367,9<br />
SSAB Tunnplåt AB 9239,5 44765,6 333,656 54338,7<br />
Sjömnasängs 88 68,694 156,694<br />
<strong>av</strong>fallsanläggning<br />
Summa alla företag 257228 91011,4 5,19415 33396 27168,4 1265,26 410074<br />
Skillnaden mellan år 2001 <strong>och</strong> 2002 består <strong>av</strong> en ökning <strong>av</strong> elanvändningen hos Sapa<br />
Heat Transfer AB, Minskning <strong>av</strong> gasol <strong>och</strong> ökning <strong>av</strong> oljeanvändningen hos Sapa AB<br />
Division service. En ökning <strong>av</strong> gasolanvändningen hos SSAB. En minskning <strong>av</strong> värmen<br />
hos Alstom <strong>och</strong> Outukompo. För Alstom en ökning <strong>av</strong> oljeanvändningen.<br />
Tabell 6.4 Energianvändning inom industrisektorn (<strong>och</strong> byggsektorn) i Finspångs kommun år 2001 enligt<br />
kommunal energibalansen (SCB, 2003b)<br />
År 2001 MWh MWh MWh MWh MWh MWh MWh<br />
El Gasol Naturgas Värme olja 1 olja >1 summa<br />
Industrisektor 274218 92688 0 40179 18945 1695 427725<br />
Jämförelse mellan tabell 6.2 <strong>och</strong> 6.4 ger resultat enligt tabell 6.5. Ett positivt resultat<br />
kan tolkas som den mängd som mindre företag <strong>och</strong> byggsektorn använder.<br />
Tabell 6.5 Skillnad mellan energibalans <strong>och</strong> miljörapporterna år 2001<br />
År 2001 MWh MWh MWh MWh MWh MWh MWh<br />
El Gasol Naturgas Värme olja 1 olja >1 summa<br />
Skillnad 26563 1716,838 0 2499 3868,772 386,4818 35034,09<br />
xvi
Bilaga 7<br />
bilaga 7 Trafik<br />
Såld bensin <strong>och</strong> diesel inom kommunen<br />
I kommunen finns 7 st bensinstationer, alla ligger efter väg 51, i eller i närheten <strong>av</strong><br />
Finspång, (Gulasidorna. 2003; SCB taxeringsenheter 2002) .Dessutom levereras diesel<br />
direkt till större konsumenter. I en årlig kommunal energibalans från SCB redovisas den<br />
mängd bensin <strong>och</strong> diesel som sålts inom kommunen. Osäkerheten i d<strong>ett</strong>a mått består i<br />
att förbrukningen inte säkert sker inom kommunens gränser. På samma sätt kan fordon<br />
tankas i andra kommuner men ändå framföras inom Finspångs kommun. Hur stor<br />
påverkan <strong>dess</strong>a faktorer har är svårt att veta. Statistiken ger i vart fall <strong>ett</strong> värde på<br />
storleksordningen <strong>av</strong> användningen. I Tabell 7.1 nedan ses en nedåtgående trend för<br />
försäljning <strong>av</strong> bensin medan någon trend för diesel inte går att tyda.<br />
Tabell 7.1 Såld bensin <strong>och</strong> diesel (MWh) i Finspångs kommun, för användning i fordon (SCB, 2003b)<br />
1990 1995 2000 2001 Medel 95,00,01<br />
Bensin (MWh) 111002 107159 96938 80837 94978<br />
Diesel (MWh) 26652 43952 34051 47334 41779<br />
I kommunala energibalansen visas även såld diesel till andra användningsområden än<br />
trafik, <strong>dess</strong>a värden antas vara relativt riktiga då <strong>dess</strong>a användningsområden är mindre<br />
rörliga över stora <strong>av</strong>stånd än transporter. I Tabell nedan kan en nedåtgående trend ses<br />
för dieselanvändningen för <strong>dess</strong>a områden.<br />
Tabell 7.2 Såld diesel (MWh) i Finspångs kommun, för användning i arbetsfordon, maskiner <strong>och</strong> dylikt.<br />
(SCB, 2003b)<br />
Diesel (MWh) 1995 2000 2001<br />
Slutanv. Jordbruk,skogsbruk,fiske 10481 9937 8767<br />
Slutanv. Industri, byggverks. 0 6638 5474<br />
Registrerade fordon<br />
Denna metod utgår från statistik på antalet registrerade fordon <strong>och</strong> undersökningar om<br />
medelkörstäckor. Så lokalrelevant data som möjligt används i annat fall antas<br />
fördelningen var lika som närmast geografiska överensstämmelse. Följande data har<br />
använts, för att få fram resultatet i tabell 7.5 <strong>och</strong> tabell 7.6<br />
• Antal bilar i Finspång årsskiftet 2001/2002 (SIKA, 2003a) (Tabell 7.3)<br />
• Antal fordon <strong>av</strong> olika slag i länet årsskiftet 2001/2002 (SIKA, 2003b) (Tabell 7.3)<br />
• Trafikmängd för fordon efter län <strong>och</strong> årsmodell år 2001 (SIKA, 2003c)(Tabell 7.4)<br />
När trafikarbetet är framtaget räknas <strong>dess</strong>a om till motsvarande bränsleförbrukning<br />
En brist med denna metod är att inte all användning sker inom den kommun som bilarna<br />
är registrerade i <strong>och</strong> att bilar registrerade i andra kommuner används i kommunen.<br />
Dessutom antas för viss statistik samma förhållande gälla i kommunen som i länet<br />
respektive landet i stort vilket är ytterligare en felkälla.<br />
Tabell 7.3 Fordon i trafik årsskiftet 2001/2002, med antagande om samma fordonsstuktur i Finspång<br />
kommun som i Östergötlandsmedel (SIKA, 2003 a b )<br />
Personbilar Lastbilar Bussar<br />
Östergötlands län 180 917 17 566 655<br />
Finspång 10 262 996 37<br />
xvii
Bilaga 7<br />
Tabell 7.4 Körsträcka för olika trafikslag i Finspångs kommun, med antagande om samma<br />
körsträckestuktur i Finspång kommun som i Östergötlandsmedel (SIKA, 2003c)<br />
Personbilar Lastbilar Bussar<br />
MedelSträcka (mil) 1308 1927 5318<br />
Total sträcka (mil) 13422696 1919292 196766<br />
Tabell 7.5 Bränsleförbrukning hos personbilar, med 5 % <strong>av</strong> körsträckan med dieselbilar (SIKA, 2003d;<br />
IVL, 1999 ; Lindahl et.al.,2002)<br />
bensin diesel<br />
Sträcka (mil) 12751561,2 671134,8<br />
medel förbrukn. (l/mil) 0,84 0,69<br />
MJ/l 31,4 35,2<br />
kWh/MJ 0,278 0,278<br />
MWh bränsle 93501 4531,5451<br />
Tabell 7.6 Bränsleförbrukning hos lastbilar <strong>och</strong> bussar (IVL, 1999 , Lindahl et.al.,2002)<br />
diesellastbil<br />
Sträcka (mil) 2116058<br />
medel förbrukn. (l/mil) 4<br />
MJ/l 35,2<br />
kWh/MJ 0,278<br />
MWh bränsle 82827,58866<br />
Fordonsflöden<br />
Vägverket gör mätningar <strong>och</strong> utifrån <strong>dess</strong>a beräkningar <strong>av</strong> trafikflödena på de statliga<br />
vägarna i Sverige (Vägverket, 2003). Mätningarna görs på några referensvägar<br />
kontinuerligt medan det på de flesta vägarna görs kortare mätserier vilka sedan antas ha<br />
samma struktur som någon <strong>av</strong> referensvägarna. Trafikflödena redovisas sedan som<br />
årsmedeldygnstrafik, dels för personbilar <strong>och</strong> dels lastbilar (för fordon med längre<br />
axel<strong>av</strong>stånd). Med årsmedeldygnstrafiken menas medelvärdet under <strong>ett</strong> år <strong>av</strong> antal bilar<br />
som passerar per dygn. Genom att studera de trafikflöden som sker på de statliga<br />
vägarna inom kommunen <strong>och</strong> genom att med en digitalkarta mäta längden på<br />
motsvarande vägsträcka ges <strong>ett</strong> värde på antalet fordonskm under en vald tidsperiod på<br />
de statliga vägarna. Enligt vägverket (ref. från Johansson,2001b) så sker 70 % <strong>av</strong><br />
trafikarbetet på statliga vägar, 26 % på kommunala <strong>och</strong> 4 % på enskilda. Genom det<br />
antagandet kan sedan det totala trafikarbetet i kommunen ges, se Tabell 7.7. När<br />
trafikarbetet är framtaget räknas <strong>dess</strong>a om till motsvarande bränsleförbrukning. D<strong>ett</strong>a<br />
redovisas i Tabell 7.8 <strong>och</strong> Tabell 7.9 nedan.<br />
Osäkerheten i metoden härrör från data på trafikflödena (felmarginal anges <strong>och</strong> varierar<br />
mellan 8 <strong>och</strong> 20 % med minst variation på vältrafikerade vägar), från tidsspridningen <strong>av</strong><br />
data <strong>och</strong> från analysen <strong>av</strong> vilken vägsträcka flödet är giltigt för. Beräkningarna <strong>av</strong><br />
trafikflödena inom kommunen är från något år 1993 till 2001 där de mest trafikerade<br />
vägarna har färskast data.<br />
Denna metod ger för utom det totala trafikflödet en bild <strong>av</strong> var flödena sker. Flödena<br />
visar på störst trafik på riksväg 51, i väster runt 2000 fordon per dygn ökande till runt<br />
xviii
Bilaga 7<br />
4000 in mot Finspångs centralorten där flödet som störst är runt 8000 <strong>och</strong> vidare österut<br />
från Finspång ligger flödena på runt 6000 fordon per dygn. Totalt 53 % <strong>av</strong><br />
personbilstrafikarbetet <strong>och</strong> 63% <strong>av</strong> lastbilstrafikarbetet på statliga vägar sker längs<br />
riksväg 51.<br />
Tabell 7.7 Trafik i Finspång kommun under <strong>ett</strong> år<br />
Sträcka (km) Bil Lastbil/buss<br />
Statliga vägar 93870700 7832900<br />
Totalt 134101000 11189857<br />
Tabell 7.8 Bränsleförbrukning hos personbilar under <strong>ett</strong> år ,med 5 % <strong>av</strong> körsträckan med dieselbilar<br />
(SIKA, 2003d; IVL, 1999 ; Lindahl et.al.,2002)<br />
95% bensin 5 % diesel<br />
Sträcka (mil) 12739595 670505<br />
medel förbrukn. (l/mil) 0,84 0,69<br />
MJ/l 31,4 35,2<br />
kWh/MJ 0,278 0,278<br />
MWh bränsle 93413 4527<br />
Tabell 7.9 Bränsleförbrukning hos lastbilar <strong>och</strong> bussar under <strong>ett</strong> år (IVL, 1999 , Lindahl et.al.,2002)<br />
diesellastbil<br />
Sträcka (mil) 1118985,7<br />
medel förbrukn. (l/mil) 4<br />
MJ/l 35,2<br />
kWh/MJ 0,278<br />
MWh bränsle 43800<br />
Jämförelse<br />
En jämförelse (Tabell 7.10) mellan resultatet från flödesmetoden <strong>och</strong><br />
besiktningsmetoden ger överensstämmelse för personbilar. För lastbilar/bussar ger<br />
besiktningen en dubbelt så hög siffra. Tänkbara förklaringar till d<strong>ett</strong>a skulle kunna vara<br />
att större del <strong>av</strong> trafiken med lastbil sker på kommunala <strong>och</strong> enskilda vägar, till exempel<br />
distribution <strong>och</strong> timmertransporter. En annan förklaring kan vara att stor del <strong>av</strong><br />
transportarbetet sker utanför kommunen eller att antalet antagna lastbilar är felaktigt,<br />
det vill säga att den antagna Östgötastrukturen på fordonsparken inte är riktig.<br />
Tabell 7.10 Jämförelse mellan körsträckeresultatet från olika metoder<br />
Sträcka (km) Personbilar Lastbilar/buss<br />
Flödesmetod 134101000 11189857<br />
Besiktningsmetod 134226960 21160580<br />
Flöde/besiktning 0,9991 0,5288<br />
Jämför man där utöver resultaten <strong>av</strong> energiförbrukning med den i kommunala<br />
energibalansen angivna (Tabell 7.11) ses en överensstämmelse mellan alla metoder vad<br />
gäller bensinåtgång. För dieselåtgång stämmer flödesmetoden <strong>och</strong> energibalansen bäst<br />
ihop vilket tyder på att d<strong>ett</strong>a resultat är det mest riktiga. I <strong>och</strong> med att dieselåtgången är<br />
xix
Bilaga 7<br />
högre i bägge metoderna än i energibalansen kan d<strong>ett</strong>a tyda på att energibalansen räknar<br />
en aning lågt på denna punkt.<br />
Tabell 7.11 Jämförelse <strong>av</strong> energiåtgång, för fordon under <strong>ett</strong> år, mellan de tre metoderna<br />
Bränsle (MWh) Diesel Bensin<br />
Flödesmetod 48327 93413<br />
Besiktningsmetod 87359 93501<br />
Energibalans, medel 41779 94978<br />
Flöde/energibalans 1,157 0,9835<br />
Besiktning/energibalans 2,091 0,9845<br />
Valda värden på bränsleåtgång<br />
Bränsleåtgången från flödesmetoden används enligt resonemanget i föregående <strong>av</strong>snitt..<br />
Övrig diesel tas från kommunala energibalansen. Valda data på energiåtgång redovisas i<br />
tabellen nedan (Tabell 7.12).<br />
Tabell 7.12 Valda data på bränsle användning<br />
Bensin Dieselbil Diesellastbil övrig diesel<br />
MWh 93413 4527 43800 14241<br />
MJ 336020000 16285000 157553000 51227000<br />
xx
Bilaga 8<br />
bilaga 8 Trafikflödesdata<br />
Från Till Trafik<br />
antal<br />
Lastbilar<br />
antal<br />
xxi<br />
längd km Personbilskm<br />
lastbilskm<br />
Sverigekartan<br />
resplan<br />
inkl busskm<br />
RV 51<br />
Kommungräns<br />
v 51 öst<br />
5540 460 13 66040 5980<br />
rejmyre Avfart<br />
näs Avfart<br />
tätort 6240 490 1 5750 490<br />
6660 420 1 6240 420<br />
570 0<br />
falla Avfart<br />
tätort ut 7890 460 1 7430 460<br />
sonstorp 3880 340 7 24780 2380<br />
grytgöl Avfart<br />
hällestad 3070 300 3 8310 900<br />
söderut Avfart<br />
2310 270 4 8160 1080<br />
tjällmo Avfart<br />
<strong>av</strong>fart ljusfallshammar 1800 230 4 6280 920<br />
grytgöl Avfart<br />
kommungräns 1130 200 5 4650 1000<br />
Summa: 39 137640 13630<br />
Rejmyre<br />
rv51 rejmyre 1110 70 17 17680 1190<br />
rejmyre hävla 640 60 10 5800 600<br />
regna Avfart<br />
rejmyre hävla 460 40 1 420 40<br />
brenäs Avfart<br />
hävla skedevi-byle 360 25 7 2345 175<br />
byle kommungräns 600 20 10 5800 200<br />
Summa: 45 32045 2205<br />
lotort<br />
finspång näs 2380 90 4 9160 360<br />
rv51 näs 550 30 2 1040 60<br />
näs lotorp 1540 80 3 4380 240<br />
lotorp ut 1030 50 1 980 50<br />
lotorp igelfors 710 45 13 8645 585<br />
grytgöl Avfart<br />
igelsfors regna 570 40 6 3180 240<br />
väster ut Avfart<br />
regna ut 470 20 1 450 20<br />
nord väst 130 10 7 840 70<br />
hävla Avfart<br />
regna kommungräns 290 20 7 1890 140
Bilaga 8<br />
Summa: 44 30565 1765<br />
Falla<br />
finspång falla 5080 260 3 14460 780<br />
falla kommungräns 1880 180 7 11900 1260<br />
Summa: 10 26360 2040<br />
väst 0 0<br />
sonstorp korsning 1 620 10 4 2440 40<br />
hällestad korsning 1 440 45 4 1580 180<br />
korsning 1 korsning 2 570 35 5 2675 175<br />
korsning 2 igelfors 150 10 9 1260 90<br />
korsning 2 grytgöl 410 25 3 1155 75<br />
grytgöl ljusfallshammar 340 25 4 1260 100<br />
hällestad<br />
söderut<br />
210 20 11 2090 220<br />
Summa: 40 12460 880<br />
öst<br />
rejmyre öst 650 25 8 5000 200<br />
regna hävla 80 5 12 900 60<br />
hävla brenäs 210 15 10 1950 150<br />
brenäs syd 370 15 12 4260 180<br />
brenäs öst 510 20 5 2450 100<br />
Summa: 47 14560 690<br />
tjällmo<br />
rv51 tjällmokommungräns<br />
Källa: vägverket<br />
flödesdatabas<br />
inloggningssidor<br />
760 50 5 3550 250<br />
Summa: 5 3550 250<br />
Totalt: 230 257180 21460<br />
per år 93870700 7832900<br />
xxii
Bilaga 9<br />
bilaga 9 Värmepumpar<br />
Värmepumpar finns <strong>av</strong> olika typer. De ger med en insatts <strong>av</strong> el ut värme med<br />
energimängd på upp till 3 gånger den insatta elenergin. Värmen tar de från omgivningen<br />
antingen från luften, marken, sjövatten, grundvatten eller berggrunden. Inom industrin<br />
används värmepumpar även för att ta till vara energin i spillvatten. Värmepumparnas<br />
miljöbelastning beror på vilken elenergikälla som används. Antalet luftvärmepumpar i<br />
en kommun är svåruppskattat. Mängden <strong>av</strong> värmepumpstyper kan ges dels från<br />
brunnsarkivet samt dels från kommunen. Resultatet <strong>av</strong> d<strong>ett</strong>a anges vidare nedan.<br />
Lag (1975:424) ”om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning <strong>och</strong><br />
brunnsborrning” anger anmälningsplikt till brunnsarkivet hos Sveriges geologiska<br />
undersökning (SGU) vid anläggande <strong>av</strong> vatten eller energibrunn (Rixlex,2004). Arkivet<br />
finns bland annat att tillgå som en interaktiv karttjänst på SGU:s hemsida. I databasen<br />
finns dock än så länge bara brunnar till <strong>och</strong> med 1999 med. En sammanställning <strong>av</strong><br />
resultatet från en sökning, på energibrunnar inom Finspångs kommun, i denna databas<br />
är redovisat i 9.1 nedan. I tabellen finns även en uppskattning <strong>av</strong> den installerade effekt<br />
på värmepump d<strong>ett</strong>a kan motsvara. Uppskattningen är följande: Ett borrhål i berggrund<br />
ger ca 3-4 W per m <strong>och</strong> K (sänkning <strong>av</strong> temperaturen i berget). Ett rimligt värde kan då<br />
vara mellan 20-50 W/m. Då skulle borrade hål (innan 2000 ) enligt brunnsarkivet<br />
motsvara 600-1500 kW installerad effekt.<br />
Tabell 9.1 Antal anmälda energibrunnar till brunnsarkivet, deras sammanlagda djup i berggrund <strong>och</strong><br />
uppskattad effekt (SGU, 2004)<br />
År Antal nya summa djup Uppskattad min Uppskattad<br />
energibrunnar<br />
effekt<br />
max effekt<br />
1984 34 4618 92 231<br />
85 25 3796 76 190<br />
86 13 1795 36 90<br />
87 10 1054 21 53<br />
88 13 1862 37 93<br />
89 7 452 9 23<br />
90 14 1729 35 86<br />
91 11 1422 28 71<br />
92 1 65 1 3<br />
93 4 450 9 23<br />
94 1 90 2 5<br />
95 8 678 14 34<br />
96 20 2063 41 103<br />
97 24 2370 47 119<br />
98 30 3702 74 185<br />
99 31 4124 82 206<br />
Summa 246 30270 605 1514<br />
xxiii
Bilaga 9<br />
I resultatet tabellen ovan framgår att antalet nya brunnar minskade efter starten <strong>av</strong><br />
registret <strong>och</strong> var lågt i slutet <strong>av</strong> åttiotalet <strong>och</strong> början <strong>av</strong> nittiotalet, i slutet <strong>av</strong> nittiotalet<br />
sker en tydlig ökning igen. D<strong>ett</strong>a syns tydligare i grafen (Figur 9.1) <strong>av</strong><br />
sökningsresultatet.<br />
5000<br />
4500<br />
4000<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
summa djup<br />
1984 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99<br />
Figur 9.1 Antal meter nyborrande brunnar, i bergrund, för energiändamål efter år (SGU, 2004)<br />
Enligt förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet <strong>och</strong> hälsoskydd §17 så är<br />
berg- jord, ytvatten <strong>och</strong> grundvattenvärmepumpar anmälningspliktiga eller i vissa fall<br />
tillståndspliktiga till kommunen (Rixlex,2004). Luftvärmepumpar behöver inte anmälas<br />
enligt denna förordning. I tabellen nedan (Tabell 9.2) är en sammanställning gjord <strong>av</strong> de<br />
till Finspångs kommun anmälda värmepumparna. Anmälningarna kan till viss del vara<br />
bristfälliga för äldre anläggningar <strong>och</strong> främst större anläggningar verkar vara anmälda.<br />
Tabell 9.2 Anmälda värmepumpar i Finspångs kommun (Sävenhed, 2004)<br />
Dimensionerad effekt kW Antal Antal<br />
(med effekt) (utan effekt)<br />
Bergvärme 1 176 124 10<br />
Ytvatten 44 6 1<br />
Jord 20 4 4<br />
Övrigt , ej känt 372 8 10<br />
Totalt 1 612 142 25<br />
Tabell 9.3 Anmälda bergvärmepumpar i Finspångs kommun efter årtal (Sävenhed, 2004)<br />
År Effekt (kW) Antal med effektangivelse<br />
2000 67,00 13 9<br />
2001 190,00 23 21<br />
2002 195,00 26 24<br />
2003 472,00 57 57<br />
Summa 924 114 111<br />
En uppdelning på antal nya värmepumpar efter år från <strong>och</strong> med år 2000 är gjord i<br />
(Tabell 9.3) ovan. En ökning <strong>av</strong> mängden nya anläggningar syns speciellt år 2003.<br />
xxiv
Bilaga 9<br />
Antalet nya energibrunnar är ännu större då större anläggningar kräver flera borrhål. En<br />
differens mellan totala effekten anmäld bergvärme samt ej känt (Tabell 9.2) <strong>och</strong> anmäld<br />
bergvärme år 2000-2003 (Tabell 9.3) blir 624 kW. Denna siffra kan jämföras med den<br />
ovan utifrån borrhålen uppskattade på 600-1500 kW.<br />
En överslags beräkning ger att med en antagen driftstid på 5000h per år motsvarar 500<br />
kW installerad effekt 2500 MWh.<br />
xxv
xxvi
Bilaga 10<br />
bilaga 10 CML 2 baseline 2000<br />
Urval <strong>av</strong> kategorier samt ämnen enligt val i metod<strong>av</strong>snittet. För övrigt karakterisering i<br />
enlighet med CML 2 baseline 2000 (Metod i SimaPro baserad på kalkylblad från CML<br />
http://www.leidenuniv.nl/interfac/cml/ssp/projects/lca2/index.html)<br />
Global warming(GWP100)<br />
kg CO2 ekv.<br />
Ämne viktning<br />
Koldioxid CO2 1<br />
Metan CH4 21<br />
Lustgas N2O 310<br />
Human toxocity<br />
(kg 1,4-DB ekv.)<br />
Ämne viktning<br />
Ammoniak<br />
Partiklar<br />
NH3<br />
(PM10)<br />
0,1<br />
0,82<br />
Kväveoxider NOx 1,2<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider SOx 0,096<br />
Phot<strong>och</strong>emical oxidation<br />
(kg C2H2 ekv.)<br />
Ämne viktning<br />
Kolmonoxid CO 0,027<br />
Metan CH4 0,006<br />
Kväveoxider NOx 0,028*<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider SOx<br />
NMVOC ?<br />
*Värdet gäller egentligen Kvävedioxid<br />
0,048<br />
Acidification<br />
(kg SO2 ekv.)<br />
Ämne viktning<br />
Ammoniak NH3 1,6<br />
Kväveoxider NOx 0,5<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider SOx 1,2<br />
Eutrophication<br />
(kg PO4 ekv. )<br />
Ämne viktning<br />
Ammoniak NH3 0,35<br />
Kväveoxider NOx 0,13<br />
xxvii
xxviii
Bilaga 11<br />
bilaga 11 Livscykeldata IVL<br />
Produktion <strong>och</strong> distribution<br />
Tabell 11.1 Miljödata för olika energislag använda i kommunen (IVL, 2001)<br />
Bränslen:<br />
Miljöpåverkan<br />
per MJ<br />
bränsle<br />
Eldnings<br />
olja 1<br />
Gasol<br />
Natur<br />
-gas<br />
Nordsjönaturgas<br />
år 2005<br />
xxix<br />
Skogsbränsle<br />
Hushålls<strong>av</strong>fall<br />
Bensin Diesel<br />
Utsläpp till<br />
luft mg<br />
NOx 25 27 20 4,3 47 7,8 33 31<br />
SOx 10 16 3,3 0,59 2,7 1,2 21 19<br />
CO 2,7 2 0,63 15 0,11 2 2<br />
NMVOC 3,6 31 2,6 0,11 4,3 0,12 41 33<br />
CO2 5900 3000 4300 2600 3000 1500 5300 3500<br />
N2O 0,044 0 0,098 0,0083 - 0 0,0 0<br />
CH4 3,4 2 12 2,1 - 0,000045 2,0 2<br />
Partiklar 1,5 1 0,33 0,15 3,9 1,3 1 1<br />
NH3 0,00017 - 0 - - - - -<br />
Kommentar: Skogsbränsle approximerar även utsläppen för övriga biobränslen såsom salix <strong>och</strong><br />
brik<strong>ett</strong>er.<br />
Forts tabell 11.1<br />
Bränslen: El El<br />
Miljöpåverkan<br />
per MJ<br />
bränsle<br />
Sverigemedel<br />
1999*#<br />
Europamedel<br />
90talet*#<br />
Utsläpp till<br />
luft mg<br />
NOx 15 373<br />
SOx 13 1005<br />
CO 18 105<br />
NMVOC 2,9 -<br />
CO2 7842 132000<br />
N2O 0,71 -<br />
CH4 49 380<br />
Partiklar 2,5 -<br />
NH3 0,22 -<br />
*(Lindahl et.al., 2002)<br />
Kommentar:El representeras här med<br />
Sverigemedel 1999, det ger relativt låga utsläpp<br />
på grund <strong>av</strong> elproduktionsmixen i Sverige. I <strong>och</strong><br />
med en <strong>av</strong>reglerad elmarknad vore europamix<br />
<strong>ett</strong> bra alternativ, vilket ger större utsläpp.<br />
Innehåll sverigeel: ca 49% vattenkraft, 46%<br />
kärnkraft, 5% kraftvärme<br />
Innehåll europael (UCPTE, 1995): ca 16%<br />
vattenkraft, 38% kärnkraft, 46% fossilt
Bilaga 11<br />
Omvandling<br />
Tabell 11.2 Utsläpp från förbränning i<br />
förbränningsmotorer (IVL, 2001)<br />
Utsläpp till luft<br />
per MJ bränsle<br />
mg<br />
Bensinbil Dieselbil Större<br />
fordon<br />
NOx 35 250 720<br />
SOx 9,2 0,48 1,6<br />
CO 180 160 11<br />
NMVOC 28 21 11<br />
CO2 74000 74000 73000<br />
N2O 20 4 3<br />
CH4 7 2 6<br />
Partiklar 3,5 25 11<br />
Tabell 11.3 Utsläpp vid förbränning i<br />
villapannor (IVL, 2001)<br />
Utsläpp till luft Eldningsolja 1 Skogsbränsle<br />
per MJ bränsle<br />
mg<br />
NOx 70 100<br />
SOx 30 40<br />
CO 30 2000<br />
NMVOC 6 1000<br />
CO2 75000 0<br />
N2O 0,5 1<br />
CH4 1 150<br />
Stoft - -<br />
NH3 0,1 2<br />
Tabell 11.4 Utsläpp vid förbränning i större<br />
pannor (IVL, 2001)<br />
Utsläpp till luft Eldningsolja<br />
per MJ bränsle 1<br />
mg<br />
Gasol Naturgas Skogsbränsle<br />
NOx 98 57 49 76 69<br />
SOx 180 0 0 40 44<br />
CO 15 10 10 300 45<br />
NMVOC 3 1 1 20 1,6<br />
CO2 76000 65000 56000 0 23000<br />
N2O 0,5 0,5 0,5 5 6<br />
CH4 0,5 0,1 0,1 5 0,5<br />
Stoft - - - - -<br />
NH3 0,6 - 2 2<br />
xxx<br />
Hushålls<strong>av</strong>fall<br />
, liten panna
Bilaga 12<br />
bilaga 12 Framtida utbyggnad <strong>och</strong> uppskattad utbyggnad 2002-<br />
2003<br />
Uppskattning <strong>av</strong> nyanslutningar år 2002-2003<br />
Antal á total<br />
Småhus kWh<br />
2002 44 20000 880000<br />
2003v 34 20000 680000<br />
summa 78 1560000<br />
Offentliga<br />
2002 4 750000<br />
Industri<br />
2003 12 2004000<br />
Flerbostad<br />
2003 2 593000<br />
Totalt MWh 4907<br />
Studier <strong>av</strong> enkäter, vilka skickats ut <strong>av</strong> Finspångs tekniska verken inför utbyggnad, på<br />
vilka uppvärmningssystem som bostäder i Finspång har visar att de som vill installera<br />
fjärrvärme har energifördelningen ungefär 40 % olja <strong>och</strong> 60 % el samt mindre mängder<br />
ved. Dessa enkäter är dock inte fullständiga vad gäller uppgifter <strong>och</strong> svarsfrekvens.<br />
Vidare visar enkäterna att anledningen till att folk <strong>av</strong>står ofta beror på dålig lönsamhet<br />
på grund <strong>av</strong>: bergvärme, direktel, ved, pellets, nyinstallerad panna eller äldre kunder.<br />
Planerade utbyggnadsområden i Finspångs tätort: Villor, flerbostadshus ansluts <strong>och</strong> även större<br />
industrier är önskade kunder. Totalt anses möjligt behov vara 120 GWh /år<br />
xxxi
xxxii
Bilaga 13<br />
bilaga 13 Pannor som ingår i Finspångs fjärrvärmenät<br />
Panna Bränsle Effekt Verkningsgrad Anläggningstyp<br />
(MW) (total)<br />
Biopanna,<br />
Värmeverk<br />
Skogsflis 15 1,0 Basanläggning<br />
Oljepanna 1,<br />
Värmeverk<br />
Olja, Eo1 10 0,9 Topplast<br />
Oljepanna 2,<br />
Värmeverk<br />
Olja, Eo1 10 0,9 Topplast<br />
Oljepannor<br />
3st,Kommunhus<br />
Olja, E01 Totalt 7,4 0,8 Reserv<br />
Oljepanna,<br />
Grosvad<br />
Olja, E01 2,5 0,8 Reserv<br />
Oljepanna,<br />
Nyhem<br />
Olja, E01 3 0,8 Reserv<br />
Oljepannor 2st, Olja, E01 Totalt 2 0,8 Bas i<br />
Norrmalm<br />
Närvärmenät<br />
Elpannor 3st, El Totalt 0,75 0,98 Topp i<br />
Norrmalm<br />
Närvärmenät<br />
Avfallspanna ( ny Hushålls- 10 0,9 Bas<br />
under 2004) <strong>av</strong>fall<br />
xxxiii
xxxiv
Bilaga 14<br />
bilaga 14 Utsläppsflö<strong>dess</strong>cheman<br />
I bilagan ses flö<strong>dess</strong>cheman för den procentuella fördelningen, på sektorer <strong>och</strong><br />
omvandlingsteg, för de i examensarbetet studerade utsläppen. Utsläppen som tas med är<br />
både från slutanvändningen <strong>och</strong> övriga delar <strong>av</strong> livscykeln, för el används sverigemedel.<br />
De noder som visas i figuren är de med stor andel <strong>av</strong> utsläppen.<br />
Ammoniak<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
42%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobränsl<br />
e-Hushåll<br />
18,1%<br />
Kolmonoxid<br />
100%<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
63,4%<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobränsle<br />
-Hushåll<br />
53,8%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
29,6%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
7,15%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
42%<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrv ärme<br />
47,2%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobränsle<br />
-Stor<br />
42,5%<br />
xxxv<br />
1 p<br />
Of f entligt behov<br />
6,59%<br />
1,72E8 MJ<br />
Värme-Olja-stor<br />
8,6%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
14,4%<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrvärme<br />
20,3%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobränsle<br />
-Stor<br />
19,7%<br />
15,1%<br />
1 p<br />
Öv rigt behov<br />
8,56%<br />
1 p<br />
Transporter<br />
16,2%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil
Bilaga 14<br />
Koldioxid<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
14,8%<br />
1,33E8 MJ<br />
Värme-Olja-Hus<br />
håll<br />
9,89%<br />
Partiklar<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
17,8%<br />
4,85%<br />
2,08E8 MJ<br />
Värme-El<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
11,6%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
34,1%<br />
37,6%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
39,4%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasolpanna<br />
20,9%<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrvärme<br />
11,1%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobränsle<br />
-Stor<br />
9,25%<br />
3,63E8 MJ<br />
Biobränsle<br />
13,2%<br />
xxxvi<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrvärme<br />
10,4%<br />
1,72E8 MJ<br />
Värme-Olja-stor<br />
12,9%<br />
5,31E7 MJ<br />
Övrig<br />
diselanvändning<br />
5,94%<br />
1,72E8 MJ<br />
Värme-Olja-stor<br />
2,4%<br />
3,04E8 MJ<br />
Eldningsolja<br />
4,26%<br />
14,1%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
1 p<br />
Transporter<br />
36,8%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
24,5%<br />
100%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
1 p<br />
Transporter<br />
35,7%<br />
17,6%<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
11,1%<br />
1 p<br />
Övrigt behov<br />
4,71%
Bilaga 14<br />
Metan<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobränsle<br />
-Hushåll<br />
15,6%<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
33,9%<br />
Lustgas<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
8,75%<br />
9,81%<br />
2,08E8 MJ<br />
Värme-El<br />
6,84%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
15%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
11,1%<br />
1,45E8 MJ<br />
Hushållsel<br />
100%<br />
76%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
49%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrvärme<br />
13,3%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobräns<br />
le-Stor<br />
12,3%<br />
xxxvii<br />
1 p<br />
Of f entligt behov<br />
5,6%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1 p<br />
Transporter<br />
70,4%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
65,2%<br />
4,19%<br />
1 p<br />
Transporter<br />
1 p<br />
Öv rigt behov<br />
6,57%<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
4,59%
Bilaga 14<br />
NMVOC<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
68,2%<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobrän<br />
sle-Hushåll<br />
65,5%<br />
Kvävoxider<br />
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
15,2%<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobräns<br />
le-Hushåll<br />
4,94%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
7,49%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
10,7%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasolpanna<br />
6,41%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasol<br />
6,21%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
26,8%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasolpanna<br />
8,68%<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrvärme<br />
4,21%<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrv ärme<br />
14,2%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobrän<br />
sle-Stor<br />
9,69%<br />
3,63E8 MJ<br />
Biobränsle<br />
5,28%<br />
xxxviii<br />
1 p<br />
Transporter<br />
18,6%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
13,9%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensin<br />
8,28%<br />
1 p<br />
Jordbruk-behov<br />
7,85%<br />
5,31E7 MJ<br />
Öv rig<br />
diselanv ändnin<br />
12,3%<br />
1,72E8 MJ<br />
Värme-Olja-stor<br />
6,54%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
7,08%<br />
4,5%<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
4,17%<br />
2,27E8 MJ<br />
Disel<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1 p<br />
Transporter<br />
45,2%<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
36,7%
1 p<br />
Hushåll Behov<br />
24,6%<br />
1,08E8 MJ<br />
Värme-Biobräns<br />
le-Hushåll<br />
4,89%<br />
Bilaga 14<br />
Sv<strong>av</strong>eloxider<br />
1,33E8 MJ<br />
Värme-Olja-Hus<br />
håll<br />
5,61%<br />
1 p<br />
Finspångs<br />
kommuns<br />
100%<br />
1 p<br />
Industri behov<br />
46,9%<br />
1,61E9 MJ<br />
Medelel<br />
22,1%<br />
1 p<br />
Of f entligt<br />
behov<br />
4,42%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasolpanna<br />
5,64%<br />
3,34E8 MJ<br />
Gasol<br />
5,64%<br />
2,54E8 MJ<br />
Värme-Biobräns<br />
le-Stor<br />
11,5%<br />
xxxix<br />
3,39E8 MJ<br />
Fjärrv ärme<br />
29%<br />
1,72E8 MJ<br />
Värme-Olja-stor<br />
34,4%<br />
1 p<br />
Transporter<br />
14,5%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensinbil<br />
10,7%<br />
3,36E8 MJ<br />
Bensin<br />
7,46%<br />
1 p<br />
Öv rigt behov<br />
6,34%<br />
1,58E8 MJ<br />
Lastbil<br />
3,43%<br />
2,27E8 MJ<br />
Disel<br />
4,55%