RTK 2-2007.indd
RTK 2-2007.indd
RTK 2-2007.indd
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
en tidning från regionplane- och trafikkontoret<br />
nr 2 2007<br />
TEMA:<br />
ARLANDA<br />
– en angelägenhet<br />
för hela Sverige<br />
MER BLANDAT BOENDE<br />
Ny rapport visar planeringens<br />
betydelse för att minska boendesegregation<br />
sid 8–9<br />
RESULTAT AV DIALOGMÖTEN<br />
Synpunkter, idéer och förslag<br />
från drygt 50 möten om en ny<br />
RUFS sid 13–16<br />
TRAFIKLÖSNINGAR FÖR REGIONEN<br />
– Det är nödvändigt med en<br />
samsyn, säger Johan Danielson på<br />
Mälardalsrådet sid 17–19
Vi bryr<br />
oss<br />
Innehåll<br />
2<br />
Redaktion<br />
Rösta<br />
på oss<br />
Stockholmsregionen är en tidning från Regionplane- och trafikkontoret, <strong>RTK</strong>.<br />
Tidningen speglar det regionala utvecklingsarbetet i regionen med utblickar mot<br />
Mälardalen Adress Regionplane- och trafikkontoret, Box 4414, 102 69 Stockholm,<br />
tel. 08-737 25 00 (vxl) Besöksadress Västgötagatan 2, Stockholm,<br />
e-post rtk@rtk.sll.se webbplats www.rtk.sll.se, www.stockholmsregionen2030.nu<br />
Ansvarig utgivare Sven-Inge Nylund Redaktör Anette Hällnäs, tel. 08-737 40 70,<br />
anette.hallnas@rtk.sll.se Omslagsbild Ulf Lodin Produktion Tidningsmakarna AB,<br />
www.tidningsmakarna.se Tryck Danagårds Grafiska AB<br />
3<br />
8<br />
11<br />
14<br />
17<br />
TEMA ARLANDA<br />
Utbredd segregation i Stockholm<br />
På <strong>RTK</strong>:s uppdrag har en rapport<br />
om dagsläget tagits fram av professor<br />
Roger Andersson, Uppsala<br />
universitet.<br />
Jämställdhet satt på undantag<br />
Plattformen Sthlm Jämt visar<br />
vilka jämställdhetsfrågor som bör<br />
prioriteras.<br />
Ungdomars perspektiv på RUFS<br />
Bättre kollektivtrafik hett önskemål<br />
för ungdomar i Stockholm.<br />
Flera trafikprocesser samtidigt<br />
Fem landsting och 65 kommuner<br />
har gemensamma intressen i<br />
trafiklösningarna.<br />
Vi har inte råd att vänta!<br />
Vad kostar det att vänta? Den frågan ställde sig Nutek och<br />
började räkna. Och svaret är svindlande – 50 miljarder har det<br />
kostat att vänta med satsningar på infrastruktur i Stockholmsregionen,<br />
ytterligare 7–8 miljarder i Göteborgsregionen och 10<br />
miljarder i Malmöområdet. Siffrorna ger insikter och understryker<br />
betydelsen av en rad pågående processer i Stockholmsregionen.<br />
Vad kan vi lära oss av historien för att inte ”förlora” fler miljarder<br />
i uppskjutna infrastruktursatsningar? I <strong>RTK</strong>:s färska rapport<br />
”Från Hörjel till Cederschiöld” beskrivs drygt 40 år av statliga<br />
förhandlingar med regionen om infrastruktursatsningar. I skriften<br />
reses frågan om modellen med förhandlingar verkligen är tillräcklig<br />
i Sveriges största tillväxtregion med en infrastruktur av stor<br />
betydelse för hela landet. Förhoppningsvis kan lösningar hittas för<br />
framtiden som ger regionen ett ökat eget beslutsansvar.<br />
I nuläget har vi de former vi har. Det är viktigt att Carl Cederschiölds<br />
Stockholmsförhandling och de övriga trafikprocesser som<br />
nu pågår blir framgångsrika för regionen. Vi på <strong>RTK</strong> ser som en av<br />
våra allra viktigaste uppgifter i år att ge underlag och medverka<br />
på olika sätt.<br />
Det är mycket glädjande att Stockholmsförhandlingen så tydligt<br />
tar avstamp i den nu gällande regionala utvecklingsplanen, RUFS<br />
2001, och dess huvudinriktning för utveckling av trafiksystemet.<br />
Det är ett skolexempel på vad en regional utvecklingsplan bör användas<br />
till! Det stärker vår entusiasm i arbetet med en ny regional<br />
utvecklingsplan, RUFS 2010.<br />
Välkomna till ett andra nummer av Stockholmsregionen där<br />
vi bland annat flyger in i Arlandas värld – som på många sätt är<br />
hjärtat i Stockholmsregionens transportsystem och utveckling.<br />
Stockholm Arlanda flygplats är ett resultat av modiga beslut och<br />
satsningar. Det handlar inte bara om en flygplats, utan det handlar<br />
om människor och relationer. Om att kunna bo och verka i en<br />
region med hög tillgänglighet<br />
och internationellt utbyte. I det<br />
här numret kan du läsa mer om<br />
de ”gröna” inflygningarna och utsläppstaket<br />
på Arlanda. Det ger en<br />
inblick i vilka satsningar vi måste<br />
ha mod att göra för att framtidens<br />
invånare också ska kunna lyfta<br />
från ett blomstrande Stockholm<br />
Arlanda!<br />
Sven-Inge Nylund<br />
Regionplanedirektör
ARLANDA<br />
lyfter Stockholmsregionen<br />
”Bygg ut Arlanda!” Så lät det i RUFS 2001.<br />
Uppmaningen är lika aktuell inför arbetet<br />
med ny regional utvecklingsplan. Stockholm-<br />
Mälar regionen är helt beroende av fl ygplatsen<br />
för den ekono miska utvecklingen, liksom hela<br />
landet i övrigt. Stockholm Arlanda fl ygplats är<br />
en riksangelägenhet.<br />
Text: Sten Windén Foto: Ulf Lodin<br />
– För Stockholmsregionens konkurrenskraft är det helt nödvändigt<br />
att satsa på Arlanda. Vi måste ha en god internationell tillgänglighet<br />
för export och för internationella utbyten. Men det är också viktigt för<br />
den nationella ekonomin, säger Hans Brattström på Regionplane- och<br />
trafi kkontoret, <strong>RTK</strong>.<br />
Flygfrakten på Arlanda utgör en femtedel av Sveriges exportvärde.<br />
Stockholmsregionen är Sveriges ekonomiska centrum.<br />
– Vårt geografi ska läge gör oss helt beroende av fl yget för att nå nästan<br />
samtliga ekonomiska centra i Europa för förrättningar över dag, säger<br />
Hans Brattström.<br />
Det fi nns en bred uppslutning från hela Mälardalen kring Arlandas<br />
betydelse för utvecklingen i regionen. Där det tidigare var dragkamp<br />
mellan olika orter, ser man nu istället fl ygplatser som kompletterar<br />
varandra.<br />
– Vi betraktar det som ett fl ygplatssystem: med Arlanda som den<br />
nationella huvudfl ygplatsen, med Bromma som fl ygplatsen för mycket<br />
viktigt kvalifi cerat affärsfl yg för Stockholmsregionen, och med Skavsta<br />
som fl ygplatsen med lågprisprofi l och med en lika positiv som viktig<br />
utveckling. Även Västerås ingår.<br />
Arlanda har några ekonomiskt svåra år bakom sig. De sammanföll<br />
med den mycket kraftiga nedgången för fl ygbranschen efter den 11<br />
september 2001. Flygplatsen var då invecklad i en extrem utvecklingsfas,<br />
med byggandet av den tredje rullbanan, det nya fl ygledartornet<br />
och pir F.<br />
Men nu upplever Arlanda en bra period. Flygplatsen gjorde 2006 en<br />
vinst på 300 miljoner kronor. På nytt sjuder det av utveckling: man har<br />
utökat med fem nya fraktlinjer, Sky City byggs om, liksom Terminal 5<br />
där ett ankomstcenter håller på att byggas.<br />
SAS fortsätter att satsa på mer långdistanstrafi k från Arlanda. I april<br />
invigdes en direktlinje till Peking och i november 2007 startas trafi k till<br />
Bangkok, en stor nyhet för Arlanda. ●<br />
3<br />
>>
Tema: Arlanda<br />
Arlanda ensamt om<br />
tak för utsläpp<br />
Arlanda har ett tak för utsläppen av<br />
koldioxid och kväveoxider. Det är man<br />
ensam om i Sverige.<br />
– Ingen annan i övriga Europa och förmodligen<br />
i världen har något liknande,<br />
tror Caroline Olsson och Hans Brattström<br />
på <strong>RTK</strong>.<br />
Kraven fastställdes i samband med att regeringen<br />
prövade tillståndet för tredje rullbanan<br />
1991. Begränsningarna avser flygverksamheten<br />
och marktransporter vid, till och från<br />
flygplatsen, samt uppvärmning och andra<br />
verksamheter på Arlanda. Utsläppen ska minimeras<br />
och får inte överstiga 1990 års nivå<br />
från mitten av 2011.<br />
Med nuvarande utveckling nås taket redan<br />
4<br />
FAKTA Arlanda flygplats<br />
Arlanda flygplats är en av landets största<br />
arbetsplatser<br />
Cirka 15 000 personer är anställda av företag<br />
på flygplatsen. Ytterligare 7 500 arbetstill-<br />
fällen finns i närområdet .<br />
2001 fick Arlanda sin tredje rullbana.<br />
Omkring 2020–2025 kommer flygplatsen<br />
sannolikt att behöva ytterligare en rullbana.<br />
Stockholmsberedningens prognoser är 21<br />
miljoner passagerare år 2010 och 30 miljoner<br />
passagerare år 2030, i jämförelse med dagens<br />
17,6 miljoner.<br />
Flygplatsen i siffror under ett år<br />
(enligt Luftfartsverket):<br />
60 miljarder kronor till besöksnäringen.<br />
Försäljning av varor och tjänster för 1 200<br />
miljarder kronor.<br />
En flygfrakt som utgör 20 procent av Sveriges<br />
exportvärde.<br />
17,6 miljoner passagerare (2006).<br />
175 destinationer, varav 140 utrikes.<br />
72 flygbolag.<br />
2009. Om ett par år står man följaktligen i ett<br />
läge där det inte går att expandera.<br />
Enligt LFV (Luftfartsverket) Arlanda svarar<br />
själva flygplatsen bara för fem procent av utsläppen.<br />
48 procent är marktransporter, väg,<br />
järnväg till och från flygplatsen, medan 48<br />
procent är själva flygningarna.<br />
– LFV menar att man inte har rådighet över<br />
mer än sina egna fem procent. Men verket är<br />
villigt att bidra till transporterna till Arlanda<br />
med utbyggda snabbtåg, med avgångar från<br />
andra platser än Stockholms central och med<br />
mer kollektivtrafik, säger Hans Brattström.<br />
ANSÖKAN HOS MILJÖDOMSTOLEN<br />
Lyckas man inte begränsa utsläppen från<br />
marktransporterna begränsas möjligheten<br />
att utveckla flygtrafiken.<br />
LFV Arlanda har vid flera tillfällen försökt<br />
få en ändring av bestämmelserna kring taket.<br />
Det ligger en ansökan hos Miljödomstolen och<br />
beslut väntas inom kort. Men signalerna pekar<br />
mot avslag, säger Hans Brattström, som<br />
menar att frågan om utsläppen vid Arlanda<br />
inte bara är en fråga för Stockholmsregionen<br />
utan för hela Sveriges ekonomi.<br />
– Flygtrafiken måste ges möjligheter att<br />
kunna utvecklas fortsättningsvis för att svara<br />
mot efterfrågan. Tvingas man införa någon<br />
form av restriktioner mot eller ransonering<br />
av flygtrafiken finns det en risk att stora flygbolag<br />
minskar sina direktdestinationer från<br />
Arlanda.<br />
TÅGET ETT ALTERNATIV<br />
Ändrade resemönster skulle effektivt bidra<br />
till att utsläppen vid Arlanda minskade, till<br />
exempel genom att fler valde att ta tåget<br />
istället för flyget. Tåget skulle, menar <strong>RTK</strong>,<br />
kunna bli en viktig samverkanspartner. Men<br />
det förutsätter en utbyggd infrastruktur, kanske<br />
flera spår och fler höghastighetståg.<br />
Konkurrensytan är mellan 40 och 70 mil,<br />
inom detta avstånd skulle tåget kunna ersätta<br />
flyget.<br />
De skärpta miljökrav som väntar framöver<br />
har förändrat synsättet.
– Flyget ser inte längre tåget som en konkurrent,<br />
utan mer att olika trafikslag samverkar.<br />
Man ser fördelar i att fler tar tåget när<br />
de reser inrikes och välkomnar en utbyggnad<br />
av tågtrafiken.<br />
– Av miljöskäl bör man ta tåget när detta<br />
är möjligt. Utrymmet på rullbanorna ska vi<br />
utnyttja för högkvalitativa förbindelser där<br />
vi inte har något annat alternativ, menar<br />
Hans Brattström.<br />
I dag är det A-Train som har rättigheten<br />
till banan till Arlanda. Avtalet som gäller<br />
Arlanda Express är skrivet på 40 år, med<br />
möjlighet till ändringar 2010. Andra tåg som<br />
vill angöra Arlanda måste betala en särskild<br />
avgift till A-train.<br />
– Avtalskonstruktionen begränsar nyttan<br />
av tågmöjligheterna till Arlanda, menar Hans<br />
Brattström.<br />
Givet att utsläppstaket för Arlanda ska behållas,<br />
är det en förutsättning om flygplatsen<br />
ska kunna fungera som nationellt nav, att vi<br />
får marktransporter till och från, som ger<br />
mindre utsläpp. Det handlar framför allt om<br />
tågtrafik. Det rådande avtalet med A-train<br />
motverkar ett effektivt utnyttjande av spårinfrastrukturen.<br />
– Detta är en central koppling. Spårtrafiken<br />
är nyckeln på sikt, säger Hans Brattström. ●<br />
FAKTA Utsläpp<br />
Flyget bidrar till den globala växthuseffek-<br />
ten när flygfotogenet förbränns. Utsläppen<br />
består främst av koldioxid (CO2) och vat-<br />
tenånga.<br />
Koldioxid dröjer kvar i atmosfären i minst<br />
100 år.<br />
Vattenånga (H2O) är en betydande växthus-<br />
gas och flyget bidrar med stora mängder.<br />
Flygplanen släpper också ut kolmonoxid (CO)<br />
och kolväten (HC), vilket minskar halterna av<br />
marknära ozon.<br />
Globalt beräknas flyget svara för 3,5 procent<br />
av människans samlade bidrag till växthus-<br />
effekten.<br />
Inom EU svarar luftfarten för cirka 3 procent<br />
av utsläppen av växthusgaser. De ökar snabbt<br />
– sen 1990 med 87 procent.<br />
I dag utgör utsläppen av koldioxid från flyget<br />
cirka 10 procent av det totala utsläppet från<br />
transportsektorn i Sverige.<br />
”Grön” inflygning<br />
till Arlanda<br />
Eftersom flyget sannolikt är en tillväxtbransch,<br />
kommer också luftfartens<br />
påverkan på miljön och klimatet att<br />
öka kraftigt i förhållande till annan<br />
klimatpåverkan.<br />
Detta är flygbolagen väl medvetna om och<br />
det finns olika strategier för att begränsa<br />
utsläppen.<br />
Det handlar om ny miljövänlig teknik, nya<br />
motorer och bättre flygplanskonstruktioner,<br />
med mindre buller och utsläpp. Men det tar<br />
lång tid att fasa in effektivare flygplan. Livscykeln<br />
på ett flygplan är 20 till 30 år och det<br />
kan ta 45 till 65 år innan man ser verkan av<br />
förnyelse av flygplansflottan.<br />
Utvecklingen av alternativa bränslen, biobränslen<br />
och syntetisk flygfotogen, ligger än<br />
längre fram i tiden.<br />
En åtgärd kan emellertid Arlanda redan<br />
skryta med, nämligen ”gröna” inflygningar,<br />
vilket man är relativt ensam om i Europa.<br />
”Gröna” inflygningar innebär lägre varvtal<br />
in mot landning, glidflygning och lite brantare<br />
kurvor, vilket minskar såväl buller som<br />
utsläpp. De utförs i samarbete mellan LFV<br />
Arlanda och SAS.<br />
Arlanda fokuserar tydligt på att minska<br />
koldioxidutsläppen. Förutom att man på själva<br />
flygplatsen har startat miljöprojekt som<br />
innebär energibesparing, biobränslen som<br />
ersätter olja, inköp av grön el, miljöbilar och<br />
biogasdrivna bussar, så var LFV tidiga med att<br />
införa miljöstyrda avgifter för flygplan för att<br />
uppmuntra flygbolag att använda rena och<br />
tysta flygplan på Arlanda. Flygbolagen har<br />
också blivit mera måna om att fylla planen<br />
med resenärer. Det märks på att flygplansrörelserna<br />
minskade mellan 2004 och 2006,<br />
samtidigt som antalet resenärer blev fler.<br />
– Flygbolagen har höjt ”kabinfaktorn” som<br />
det heter på branschspråk, vilket är avgörande<br />
för flygbolagens ekonomi, säger Caroline<br />
Olsson. ●<br />
5<br />
>>
Tema: Arlanda<br />
Nu är det Arlandaregionens tur<br />
Den 20 mars höll partnerskapet<br />
STRAIR Stockholm-Arlanda politikermöte<br />
med alla inblandade. Man<br />
konstaterade att andra regioner<br />
redan tagit för sig, och att det nu är<br />
hög tid att formulera vad som är bra<br />
för Arlandaregionen.<br />
Partnerskapet enades kring följande vision<br />
för framtiden:<br />
”Att göra Stockholm–Arlandaregionen<br />
till den snabbast växande ekonomin i Stockholmsregionen<br />
till år 2012 med Arlanda flygplats<br />
som dess blomstrande centrum.”<br />
Det finns vinster med att samarbeta och<br />
det är en ”win-win”-situation, såväl för flygplatsen<br />
som för kommunerna. Närheten till<br />
6<br />
FAKTA STRAIR<br />
STRAIR (Strategic Development and Coopera-<br />
tion between Airport Regions)<br />
EU-projekt, InterregIIIC-projekt, för sju flyg-<br />
platsregioner i Europa med tillsammans<br />
113 miljoner passagerare.<br />
Projekttid: januari 2005–oktober 2007.<br />
Slutkonferens i Stockholm 13–15 juni 2007.<br />
Partnerskapet består av:<br />
Norge – Oslo/Gardemoen (17,7 miljoner<br />
passagerare)<br />
Spanien – Barcelona (30 miljoner) och<br />
Kanarieöarna (35 miljoner)<br />
Skottland – Glasgow (8,8 miljoner)<br />
Belgien – Ostende/Brugge (146 000 – är<br />
framför allt fraktflygplats)<br />
Sverige – Stockholm Arlanda Airport<br />
(17,5 miljoner) och Härryda/Landvetter<br />
(4 miljoner)<br />
Syfte: Flygplatsregionernas aktörer på kom-<br />
munal, regional och nationell nivå arbetar<br />
tillsammans med att utveckla näringslivet<br />
kring flygplatsen<br />
Arlanda är kommunernas gemensamma<br />
styrka, något man hittills dock inte utnyttjat<br />
fullt ut. Men genom samverkan tänker man<br />
nu tillsammans få ut mer av Arlanda som<br />
utvecklingsmotor.<br />
Delregionalt samarbete är bra och värdefullt,<br />
konstaterar man. Men det är viktigt att<br />
detta också leder till resultat. I det kortare<br />
perspektivet måste frågan om Arlandaregionen,<br />
som delregional kärna, in i det pågående<br />
RUFS-arbetet anser de deltagande kommunerna.<br />
Arlandaregionen kan spela en viktig roll<br />
när det gäller lobbying, exempelvis i frågor<br />
kring infrastruktur, och främst bättre tvärförbindelser.<br />
Ytterst handlar det om att fokusera på ett<br />
område, en tillväxtkärna, kring Arlanda och<br />
dess arbetsplatsregion.<br />
STARK OCH TYDLIG VISION<br />
Näringslivet behöver engageras mer och det<br />
kan primärt ske genom befintliga nätverk,<br />
Handelskammaren, Arlanda Logistic Network<br />
med flera. Samtliga fyra Arlandakommuner i<br />
STRAIR deltar i Stockholm Business Alliance<br />
(SBA). Detta möjliggör internationell marknadsföring<br />
av Arlandaregionen genom SBA:s<br />
befintliga kanaler.<br />
Näringslivet kräver en stark och tydlig vision<br />
om man ska engagera sig. De frågor som<br />
intresserar företag är framförallt infrastruk-<br />
tur, kommunikationer, kompetent arbetskraft<br />
och markfrågor. Administrativa kommungränser<br />
är inte intressanta för ett företag.<br />
Man har också i projektet kommit fram<br />
till att partnerskapet snarast bör ta fram<br />
ett gemensamt marknadsföringspaket för<br />
Arlandaregionen.<br />
– Varumärket Arlanda behöver vårdas och<br />
utvecklas, hävdade Andres Käärik (fp), 1:e vice<br />
ordförande i Regionplane- och trafiknämnden,<br />
RTN. Han poängterade att det är viktigt att<br />
dessa frågor inte blir politisk långbänk.<br />
”Det är hög tid att agera. Vi befinner oss i<br />
ett fem i tolv-läge”.<br />
Camilla Westerborn (fp), ordförande för<br />
Tillväxt- och Kompetensförsörjningen, Regionförbundet<br />
Uppsala län, menar att det måste<br />
bygga på ett kommunalt samarbete, ”med<br />
en vilja att satsa på regionalt samarbete, där<br />
Arlanda utgör ett nav i samarbetet mellan<br />
Uppsala och Stockholm”. ●<br />
FAKTA Partnerskapet<br />
Partnerskapet Stockholm–Arlanda inom<br />
STRAIR–projektet<br />
Består av kommunerna Knivsta, Upplands<br />
Väsby, Vallentuna och Sigtuna samt Region-<br />
plane- och trafikkontoret i Stockholms län,<br />
Regionförbundet i Uppsala län och Stock-<br />
holm Arlanda Airport/LFV.<br />
Syfte: Att forma en gemensam strategi och<br />
ett handlingsprogram för att utveckla det<br />
flygplatsnära näringslivet, att skapa nätverk<br />
och samverkan mellan företag, lokala och re-<br />
gionala organ och aktörer kopplade till Stock-<br />
holm Arlanda Airport, samt att integrera<br />
flygplatsen i den kommunala och regionala<br />
utvecklingsplaneringen.<br />
På sikt, att öka tillväxten i Stockholm Arlanda-<br />
regionen.<br />
Kontaktpersoner <strong>RTK</strong>:<br />
Hans Brattström, tel 08-737 26 50,<br />
e-post: hans.brattstrom@rtk.sll.se<br />
Caroline Olsson, tel 08-737 44 51,<br />
e-post: caroline.olsson@rtk.sll.se
tk analyserar ansvarskommittén:<br />
För klent fokus<br />
på storstaden<br />
Storstaden är viktig som tillväxtmotor<br />
för Sveriges utveckling. Ansvarskommittén<br />
kunde ha klargjort detta<br />
tydligare i sitt förslag om att ersätta<br />
dagens 21 landsting med sex till nio<br />
stora regionkommuner, menar <strong>RTK</strong><br />
i en analys.<br />
Text: Sten Holmberg<br />
Illustration: Helena Lunding<br />
Regionplane- och trafikkontoret, <strong>RTK</strong>,<br />
har analyserat hur Ansvarskommittén har<br />
behandlat storstadsfrågor i allmänhet och<br />
Stockholmsregionen i synnerhet i sitt utredningsarbete<br />
och slutliga förslag. De rapporter<br />
om en modern storstadspolitik som <strong>RTK</strong> tidigare<br />
tagit fram har gett ledning i analysen.<br />
I rapporten ”Ansvarskommittén och storstaden”<br />
dras nu slutsatsen att storstaden omnämns<br />
mycket sparsamt i Ansvarskommitténs<br />
arbete. Bristen på en storstadsdimension<br />
i arbetet framfördes från Regionplane- och<br />
trafiknämnden och från flera andra håll redan<br />
i remissvar över ett tidigare delbetänkande<br />
från kommittén .<br />
– Vi har analyserat kommitténs utredningsarbete,<br />
med tyngdpunkt på storstadens speciella<br />
roll som motor för den svenska ekonomin.<br />
Den frågan ser vi som mycket viktig, säger<br />
Sven-Inge Nylund, regionplanedirektör.<br />
Storstadens behov fanns dock med på ett<br />
tydligt sätt i direktiven, påpekar han.<br />
– Även om kommittén i sitt arbete inte tillräckligt<br />
lyfter fram dessa frågor finns några<br />
viktiga undantag. En tydligare fördelning<br />
av ansvaret mellan staten och regionerna/<br />
kommunerna är ett sådant. Det är en viktig<br />
aspekt, helt i linje med vår rapport om<br />
storstadspolitik. Även framväxten av länsgränsöverskridande<br />
arbetsmarknadsregioner<br />
behandlas av kommittén.<br />
ASYMMETRISKA STORSTÄDER<br />
Frågan om asymmetrier, det vill säga att<br />
olika delar av landet behandlas olika när<br />
det gäller regional kompetens<br />
och organisation, har särskilt<br />
studerats av kommittén.<br />
I övriga Europa är asymmetrier<br />
vanliga, och inte sällan<br />
rör dessa just storstäderna.<br />
Det förekommer till exempel<br />
att en storstad är både en kommun<br />
och en region, eller att<br />
storstaden har en alldeles egen<br />
konstruktion. Detta har beskrivits<br />
av <strong>RTK</strong> i rapporten ”Lokalt<br />
självstyre i regioner och storstäder<br />
i Europa”. Ett exempel är Greater<br />
London Council vars motsvarighet<br />
inte finns i andra delar av Storbritannien.<br />
I Ansvarskommitténs uppdrag har<br />
ingått att diskutera om asymmetrier är<br />
önskvärda eller inte i Sverige. Kommitténs<br />
svar är i stort sett nekande. Mål, tydlighet<br />
och enhetlighet överväger för samhällets organisation,<br />
även om kommittén i begränsad<br />
omfattning håller dörren öppen för asymmetrier.<br />
SVERIGES REGIONALA INDELNING<br />
Storstadsdimensionen tas i viss mån upp i<br />
resonemangen om en Stockholm-Mälardalsregion.<br />
Å ena sidan stämmer en sådan region med<br />
målet att arbetsmarknadsregioner ska hållas<br />
samlade. Å andra sidan talar storleken mot<br />
en sådan lösning, hävdar kommittén. En<br />
Stockholm-Mälardalsregion skulle få långt<br />
över två miljoner invånare och innesluta två<br />
av landets största regionsjukhus. Kommittén<br />
håller dock öppet för vilken lösning som bör<br />
väljas.<br />
REMISS PÅ KOMMITTÉNS FÖRSLAG<br />
Regeringen har sänt Ansvarskommitténs förslag<br />
på bred remiss fram till 21 september.<br />
Några synpunkter i korthet från <strong>RTK</strong> inför<br />
remisskrivandet:<br />
• Ansvarskommittén borde i sitt arbete<br />
ha tryckt mer på storstadens roll<br />
som tillväxtmotor till förmån för<br />
landets utveckling.<br />
• Mot bakgrund av den regionala mångfalden<br />
i Sverige och att regioner samspelar<br />
i nya mönster, borde kommittén<br />
ha varit mer öppen för asymmetriska<br />
lösningar.<br />
• Det är positivt att Ansvarskommittén<br />
vill renodla den statliga styrningen<br />
till normgivning och kunskapsstyrning.<br />
Storstäder behöver fasta, långsiktigt<br />
gällande ramar för sin utveckling. ●<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Börje Wredén, tel 08-737 41 89,<br />
e-post: borje.wreden@rtk.sll.se<br />
SOU 2007:10, Ansvarskommitténs<br />
slutbetänkande<br />
Rapport 2007:8, Ansvarskommittén och<br />
storstaden.<br />
7
Allas ansvar minska<br />
boendesegregation<br />
Politiker från vänster till höger vill se mer socialt<br />
blandade bostadsområden.<br />
– Av debatten får man intryck att brist på blandning är<br />
ett förhållande som först och främst finns i de storskaliga<br />
bostadsområdena från miljonprogramperioden.<br />
I själva verket är fyra av fem ensidiga områden egna-<br />
hemsdominerade.<br />
Text: Sten Windén<br />
8<br />
FOTO: ULF LODIN<br />
Det säger Roger Andersson, professor vid<br />
Institutet för bostads- och urbanforskning<br />
vid Uppsala universitet och ledamot av Regionplane-<br />
och trafikkontorets, <strong>RTK</strong>, vetenskapliga<br />
råd. Han har på <strong>RTK</strong>:s uppdrag tagit<br />
fram rapporten Planering för minskad boendesegregation.<br />
Syftet med rapporten är att visa planeringens<br />
och bostadsbyggandets betydelse för att<br />
minska boendesegregationen.<br />
– Den etniska segregationen i Stockholmsregionen<br />
är tillsynes mest uttalad i Stockholms<br />
stad och i Södertörnkommunerna.<br />
Men samtliga 26 kommuner i länet har ett<br />
ansvar för att minska problemen med boendesegregation,<br />
konstaterar han.<br />
Forskare och politiker har inte sällan olika
syn på segregations- och integrationsbegreppen.<br />
– Medan forskarna brukar se staden som<br />
segregerad, med rika och fattiga, svensktäta<br />
och svenskglesa områden, fokuserar politiker<br />
på ”segregerade” områden – förlorarsidan,<br />
säger Roger Andersson.<br />
Forskarna bakom rapporten har granskat<br />
sammansättningen av bostädernas upplåtelseformer<br />
i Stockholms läns 847 så kallade<br />
SAMS-områden. Förkortningen står fört Small<br />
Area Market Statistics och har använts flitigt<br />
i studier av segregation i svenska städer.<br />
– Det var ingen överraskning för oss att<br />
segregationsgraden är omfattande. Det vet<br />
vi alla. Men att skillnaderna var så stora mellan<br />
olika ägande- och upplåtelseformer i regionen<br />
var en överraskning, säger Tuija Meisaari-Polsa,<br />
samordnare för social utveckling,<br />
som varit ansvarig för projektet på <strong>RTK</strong>.<br />
Ett talande exempel är småhusen, där andelen<br />
i Ekerö är drygt 85 procent, i Österåker<br />
drygt 82, jämfört med centrumnära Solnas<br />
2,5 och Sundbybergs 7,5.<br />
STOR SEGREGATION I STOCKHOLMS STAD<br />
– De stora skillnaderna innebär en utmaning<br />
för en planering inriktad på att åstadkomma<br />
allsidiga bostadsområden, säger Roger Andersson.<br />
Den etniska segregationen belyses särskilt<br />
för Stockholms stad. Här bor mer än 45 procent<br />
av personerna med utländsk bakgrund<br />
i kommunala hyresrätter (i allmännyttan),<br />
mot endast 20 med svensk bakgrund. Särskilt<br />
stark överrepresentation råder i allmännyttan<br />
för personer med bakgrund i Afrika, 78<br />
procent, och Nordafrika och västra Asien,<br />
cirka 65 procent.<br />
Rapporten visar på en modell för att diskutera<br />
olika strategier för, och politiska lösningar<br />
på boendesegregation. Det kan handla<br />
om allmännyttans roll, social och etnisk<br />
blandningspolitik, omplaceringspolitik och<br />
områdesbaserade satsningar av typen Storstadssatsningen.<br />
Det är intressant att se hur man i flera europeiska<br />
länder hävdar allmännyttan som ett<br />
avgörande verktyg i planeringen för socialt<br />
blandade områden. Den låga segregationsnivån<br />
i till exempel Amsterdam tillskrivs<br />
det faktum att 55 procent av alla bostäder<br />
finns i allmännyttan. I Wien bor 60 procent<br />
av invånarna i allmännyttan. Men också i<br />
– Samtliga 26 kommuner<br />
i länet har ansvar för att<br />
minska boendesegregationen,<br />
understryker<br />
professor Roger<br />
Andersson.<br />
Sverige har Växjö, med en stor allmännyttig<br />
sektor, en mindre skarp socioekonomisk<br />
segregation.<br />
Områdesbaserade program är högsta<br />
mode i amerikansk och europeisk antisegregationspolitik,<br />
där områdenas fysiska status<br />
oftast har setts som grundproblemen. Mest<br />
resurser har lagts på fysiska förändringar i<br />
amerikanska, holländska, danska, franska<br />
och tyska urbanprogram.<br />
Sverige skiljer sig markant. Här anser vi att<br />
problemen primärt är sociala och åtgärderna<br />
genom Storstadssatsningen har också denna<br />
tyngdpunkt. Ur ett internationellt perspektiv<br />
är detta ovanligt.<br />
Rapport 2007:1<br />
Planering för minskad boendesegregation<br />
1. En genomgång av forsknings-/<br />
kunskapsläget om segregationsprocesser,<br />
inklusive dess/deras konsekvenser. Fokus är<br />
främst på den etniska dimensionen men<br />
även klass/inkomstfördelningar uppmärk-<br />
sammas. Empiriska exempel hämtas från<br />
Stockholm.<br />
2. Genomgång av strategier som antas ha<br />
betydelse för att bryta eller mildra rådande<br />
segregationsmönster.<br />
3. Samtal/intervjuer med forskare, planerare<br />
och politiker i regionen.<br />
Rapporten går beställa eller laddas ner på<br />
www.rtk.sll.se/publikationer.<br />
I forskningslitteraturen är det svårt att<br />
hitta stöd för att områdesbaserade insatser<br />
kan bryta segregationen. Sådana insatser påverkar<br />
inte segregationens grundkaraktär,<br />
som handlar om relationer mellan individer,<br />
kategorier och bostadsområden.<br />
LÅNGSIKTIGA SATSNINGAR KRÄVS<br />
Vissa områden avstod från att vara med i<br />
Storstadssatsningen. Ett deltagande skulle<br />
innebära ett utpekande och bara förstärka<br />
stigmatiseringen, resonerade man.<br />
– Korta projekt är inte särskilt lyckade.<br />
I stället förespråkar <strong>RTK</strong> långsiktiga satsningar.<br />
Områdesbaserade insatser kan vara<br />
ett komplement när problemen blir akuta,<br />
menar Tuija Meisaari-Polsa.<br />
Boendesegregation är på lång sikt en klassfråga<br />
– på kort sikt både en klassfråga och en<br />
etnisk fråga. I rapporten konstateras vidare<br />
att om en bättre blandad befolkning är ett<br />
viktigt mål, så måste detta gälla stadens alla<br />
stadsdelar, och inte bara några få. En allvarligt<br />
menad anti-segregationsstrategi måste<br />
vara ett ansvar för samtliga 26 kommuner<br />
i Stockholmsregionen, och dessutom vara<br />
långsiktigt hållbar.<br />
Och regionplaneorganet har i detta sammanhang<br />
en roll som ingen annan instans<br />
kan fylla. ●<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Tuija Meisaari-Polsa, tel 08-737 44 93,<br />
e-post: tuija.meisaari-polsa@rtk.sll.se<br />
FOTO: STAFFAN CLAESSON<br />
9
INTERVJUN<br />
STELLAN LUNDSTRÖM, KTH, OM BOENDESEGREGATION:<br />
”Bostadspolitiken<br />
närmast obefintlig”<br />
På en fungerande bostadsmarknad<br />
kan alla göra ”bostadskarriär”. Problemet<br />
i dag är att bostadspolitiken i det<br />
närmaste är obefintlig, menar Stellan<br />
Lundström, professor i fastighetsekonomi<br />
på KTH. Han ser en monumental<br />
sammanblandning av medel och mål,<br />
oberoende av vilken politisk majoritet<br />
som styr.<br />
Text: Ingela Ström<br />
Foto: Ulf Lodin<br />
– Det som hänt i storstäderna är att invandrare<br />
har samlats i förorterna, konstaterar<br />
Stellan Lundström. Det behöver i och<br />
för sig inte vara något negativt, men internationell<br />
forskning visar att när andelen<br />
invandrare blir stor då flyttar de som bodde<br />
där från början. Resultatet blir en stor grupp<br />
människor som lever i någon form av utanförskap<br />
och som inte har möjlighet att ta sig<br />
därifrån<br />
En väg ut ur det här kan vara att man gör<br />
det möjligt för människor att kunna välja<br />
också bostadsrätt och äganderätt i förorterna.<br />
– I varje skede av livet ska man ha möjlighet<br />
att välja bostad utifrån sina premisser.<br />
Grunden för det är en fungerande bostadsmarknad.<br />
En sådan kännetecknas av att det<br />
alltid finns ett utbud av hyresrätter, bostadsrätter<br />
och villor i olika prisklasser och lägen.<br />
Det stora problemet i dag är att utbudet av<br />
hyresrätter i olika prisklasser är obefintligt.<br />
Det har sina orsaker och de har diskuterats,<br />
exempelvis hyressättningssystemet, påpekar<br />
Stellan Lundström.<br />
– Men det handlar också om något man<br />
kanske inte reflekterar över: vi har varit så<br />
duktiga på att subventionera byggande att vi<br />
har byggt bort alla billiga och bra bostäder.<br />
För att även ekonomiskt svaga grupper,<br />
som exempelvis invandrare och ungdomar,<br />
10<br />
Namn: Stellan Lundström<br />
Tillsammans med kollegan Hans Lind, även<br />
han professor i fastighetsekonomi på KTH,<br />
har Stellan Lundström skrivit boken ”Bostäder<br />
på marknadens villkor”. Boken, som nyligen<br />
kom ut, tar upp såväl orsaker till dagens seg-<br />
regerade bostadsmarknad som olika åtgärder<br />
för att öka människors valfrihet när det gäller<br />
boende.<br />
ska få en chans att göra bostadskarriär krävs<br />
olika insatser från samhällets sida. Marknaden<br />
klarar inte allt, understryker Stellan<br />
Lundström. En fungerande marknad måste<br />
ha ett regelverk omkring sig som styr åt<br />
önskvärt håll. Det gäller plan- och bygglag,<br />
hyressättningssystem, finansiella system och<br />
skattesystem.<br />
Men att förvandla hyresrätter till bostadsrätter<br />
även i förorterna är ett försök som Stellan<br />
Lundström är skeptisk till. Den ekonomiska<br />
morot som ombildandet har i innerstaden<br />
saknas i förorten. Han tror snarare att det<br />
kommer att behövas alternativa boendeformer,<br />
ägarlägenheter exempelvis.<br />
DE FLESTA VILL ÄGA SITT BOENDE<br />
– Undersökningar visar att de flesta människor<br />
vill äga sitt boende, och i många länder<br />
finns särskilda program för detta. Ofta ligger<br />
politiska motiv bakom – den som kan<br />
göra boendekarriär kan också delta i den<br />
förmögenhetsbildning som sker i ett samhälle<br />
med ekonomisk tillväxt. Men det finns<br />
också sakliga motiv. Om du äger något som<br />
du dessutom har belånat så är du kanske mer<br />
rädd om det, och även mer intresserad av utvecklingen<br />
i området. Du blir en lite bättre<br />
samhällsmedborgare, kort sagt.<br />
Problemet, som Stellan Lundström ser det,<br />
är att bostadspolitik inte är ett prioriterat<br />
område. Detta är inte unikt för Sverige, hela<br />
Västeuropa har gått från en mer generell och<br />
detaljerad bostadspolitik till att låta marknaden<br />
ta ansvaret. Det gör den inte.<br />
– Man borde ta ett bredare grepp på bostadspolitiken;<br />
skapa system till stöd för det<br />
samhälle man vill bygga och fundera på vilka<br />
incitament som behövs.<br />
Stellan Lundström önskar att det inom ett<br />
område som bostäder och byggande fanns<br />
mer av samsyn mellan de politiska blocken<br />
för att undvika extrema svängningar. Medel<br />
och mål blandas alltför ofta samman.<br />
– Ett allmännyttigt bostadsföretag är<br />
egentligen ett verktyg, men har blivit ett<br />
mål i sig. Detsamma gäller avreglering. Med<br />
så skilda ståndpunkter inom blocken får vi<br />
en ryckighet som minst av allt gagnar människor<br />
som saknar inträdesbiljett till bostadsmarknaden.<br />
Stellan Lundström understryker betydelsen<br />
av regionplanering. När nationalstaten<br />
minskar i betydelse och allt fler beslut läggs<br />
på lokal nivå så måste också det lokala samhället<br />
ges verktyg. Regelsystemet måste anpassas<br />
till de yttre förutsättningarna i lokalsamhället.<br />
●
Lika<br />
lön<br />
Vi bryr<br />
oss<br />
Jämställdhet kräver<br />
engagemang<br />
– För att nå framgång med jämställdhetsarbetet<br />
i regionen krävs samverkan, säger Marie Eriksson,<br />
processledare för Sthlm Jämt.<br />
Efter drygt fyra års arbete finns nu förslag på en<br />
regional strategi för jämställdhetsarbetet. Nu ska en<br />
handlingsplan tas fram.<br />
Text: Kjell Karlsson Illustrationer: Helena Lunding<br />
Att jämställdhet är en förutsättning för en<br />
framgångsrik utveckling i samhället är ingen<br />
revolutionerande tanke längre. För en region<br />
som Stockholm blir också jämställdheten en<br />
framgångsfaktor i konkurrensen med andra<br />
regioner, inte främst inom Sverige utan gentemot<br />
resten av Europa.<br />
Men hur når man fram? Är det så att man<br />
måste börja från början och ha jämställdhetsfrågorna<br />
med i förutsättningarna för regionplaneringen<br />
för att det ska bli bra resultat?<br />
Det är frågor man ställt sig – och ställer sig.<br />
Flera uppmärksammade exempel på hur<br />
man kan integrera jämställdhetsfrågorna i<br />
Rösta<br />
på oss<br />
STHLM=JÄMT [stockholm jämt] är en regio-<br />
nal plattform för långsiktigt och strategiskt<br />
jämställdhetsarbete i Stockholms län<br />
och har funnits sedan 2003. Plattformen<br />
är en arena för att utveckla, samordna<br />
och synliggöra detta arbete. Sthlm Jämt<br />
finansieras och drivs av Länsstyrelsen och<br />
Svenska ESF-rådet (Europeiska Socialfon-<br />
den) i samarbete med Kommunförbundet,<br />
Stockholms län.<br />
planeringsarbetet har visats. Bland annat i<br />
Jämställda kommunikationer som handlade<br />
om den kort- och långsiktiga planeringen av<br />
transporterna i länet, och projektet BoJämt<br />
som tog upp jämställdhet och mångfald i<br />
boendeplaneringen. I båda dessa var <strong>RTK</strong> en<br />
samarbetspartner.<br />
– Sthlm Jämt har existerat i drygt fyra år<br />
och är det i särklass största regionala jämställdhetsprojektet<br />
i Sverige, säger Marie<br />
Eriksson. Under de här åren har vi startat fler<br />
än 35 projekt. Det har lagts ner mer än 180<br />
miljoner kronor, varav hälften kommer från<br />
Europeiska socialfonden, Växtkraft Mål 3. Nu<br />
11<br />
>>
närmar vi oss slutet för Sthlm Jämt, vid årsskiftet<br />
kommer plattformen att avvecklas. Ett av<br />
uppdragen har varit att till dess samla vår kunskap<br />
och utarbeta en strategi för det framtida<br />
jämställdhetsarbetet. Primärt fram till 2013.<br />
ANALYSARBETE MED BRED FÖRANKRING<br />
Detta arbete startade i augusti 2006 med en<br />
analysfas. Det var mitt i valperioden, vilket<br />
innebar att det var svårt att få med politikerna.<br />
Analysarbetet har haft en bred förankring.<br />
En referensgrupp har funnits på plats, åtta<br />
fokusgrupper har genomförts, man har gjort<br />
en så kallad SWOT-analys för att identifiera<br />
styrkor och svagheter, hot och möjligheter. Utöver<br />
detta har arbetsgruppen samlat fakta och<br />
erfarenheter från en mängd av plattformens<br />
jämställdhetsprojekt för att sammantaget få<br />
en komplett nulägesbeskrivning.<br />
– Bristen på politiskt engagemang i processen<br />
får vi försöka kompensera framöver, säger<br />
Marie Eriksson. Det engagemanget är nödvändigt<br />
och har tyvärr saknats ända sedan Sthlm<br />
Jämt startade.<br />
Vid den mässa som Sthlm Jämt ordnade i<br />
april i år var det dags att presentera förslag på<br />
vision, mål och strategier.<br />
– Vi går nu in i en dialogfas när våra förslag<br />
ska diskuteras och där andra aktörer kan<br />
komma med synpunkter, innan det tas beslut<br />
i slutet av året, fortsätter Marie Eriksson. Då<br />
kommer det fortsatta arbetet med jämställdhetsfrågorna<br />
att finnas högt uppe på agendan,<br />
inte minst hur man skapar resurser för att<br />
förvalta den kunskap vi samlat ihop.<br />
12<br />
I det underlag till strategierna som Sthlm<br />
Jämt nu lämnat ifrån sig, finns även en del<br />
förslag för det framtida arbetet<br />
KUNSKAPSCENTRUM<br />
– Ett konkret förslag är att starta ett<br />
kunskapscentrum för att säkerställa<br />
ett långsiktigt jämställdhetsarbete<br />
i länet. Det kan bli en samlande<br />
kraft och ge stöd både lokalt och<br />
regionalt. Med tanke på de strategier<br />
som föreslås, bland annat att<br />
ta fram och tillämpa kunskap och<br />
fakta, ligger det nära tillhands att söka<br />
samarbete med EU:s Strukturfonder och då<br />
främst Socialfonden som arbetar med kompetensutveckling.<br />
Ett ord som ofta återkommer i Marie Erikssons<br />
beskrivning av Sthlm Jämt är samverkan.<br />
Samverkan har kännetecknat arbetet inom<br />
Sthlm Jämt från allra första början och hon<br />
är övertygad om att det är den vägen man ska<br />
välja framöver för att nå framgång.<br />
Nästa steg i den strategiska processen är att<br />
under dialogfasen ta fram en handlingsplan<br />
av mera konkret och praktisk natur, kopplad<br />
till varje del av strategin. Detta arbete ska<br />
delas av alla aktörer i regionen – kommuner,<br />
landsting, regionala myndigheter, arbets-<br />
marknadens organisationer, näringslivet<br />
och ideella organisationer – det vill säga alla<br />
som på något sätt deltar i planeringen av det<br />
framtida Stockholm.<br />
– Framtiden är oviss, inte för Sthlm Jämt<br />
som försvinner den sista december i år, men<br />
för allt som genererats under dessa fyra år,<br />
avslutar Marie Eriksson. Att hitta former och<br />
resurser för det framtida jämställdhetsarbetet<br />
kommer att vara en het fråga under hösten.<br />
Annars finns det risk att mycket av det vi hittills<br />
uppnått kommer att rinna ut i sanden.<br />
Från <strong>RTK</strong>:s sida tycker man att man redan<br />
har haft stor nytta av jämställdhetsstrategin<br />
för förslaget till program för RUFS 2010.<br />
– På åtminstone tre områden kommer vi<br />
att gå på djupet med jämställdheten – transporter,<br />
utbildning och arbetsmarknad, säger<br />
Elisabeth Krausz på <strong>RTK</strong>. Och genomgående<br />
kommer vi att aktivt pröva om och hur jämställdhet<br />
ska beaktas. För vi vet nu hur man<br />
gör för att få upp jämställdheten till ytan, och<br />
att det är en viktig fråga på de mest oväntade<br />
områden. ●<br />
VISION<br />
”Jämställdhet är en drivkraft för regional utveckling. Det finns en samsyn i regionen kring att jäm-<br />
ställdhet är en förutsättning för att Stockholm ska kunna bli Europas mest attraktiva storstadsre-<br />
gion”<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Elisabeth Krausz, tel.08-737 44 72,<br />
e-post: elisabeth.krausz@rtk.sll.se<br />
MÅL<br />
För att uppnå visionen har parterna enats om tre tydligt formulerade mål:<br />
• Att stärka ställningen som attraktiv region genom att livsvillkoren för kvinnor och män blir<br />
jämställda.<br />
• Att vara en fortsatt stark kunskapsregion för jämställdhet och genusområdet där regionala<br />
beslut och insatser är jämställdhetsintegrerade.<br />
• Att vara en ledande tillväxtregion i norra Europa där jämställdhet bidrar till regional utveckling<br />
och tillväxt.<br />
STRATEGIER<br />
En strategi ska beskriva hur man avser att använda tillgängliga resurser för att nå uppsatta mål.<br />
Utifrån de mål Sthlm Jämt satt, upp har följande strategier föreslagits:<br />
• Att ta fram och tillämpa kunskap och fakta.<br />
• Att bredda arbetsmarknaden för kvinnor och män<br />
• Att arbeta för att bryta ojämställda livsvillkor<br />
• Att motverka våld mot kvinnor<br />
• Att stödja och utveckla företagande och innovationer<br />
• Att stärka och utveckla samarbete med Östersjöregionen och i internationella sammanhang.
Mot en gemensam plan<br />
efter 57 dialogmöten<br />
FOTO: ULF LODIN<br />
Program- och strategifasen i arbetet<br />
med en ny regional utvecklingsplan,<br />
RUFS 2010, lider mot sitt slut. I den<br />
tredje och sista dialogen har förslag<br />
till vision, mål och strategier samt<br />
program för planarbetet behandlats.<br />
Under två hektiska vintermånader har <strong>RTK</strong><br />
träffat hundratalet dialogpartners på 57 olika<br />
dialogmöten: politiker och tjänstemän,<br />
organisationer, företag och ungdomar från<br />
hela regionen. Länets alla kommunstyrelser<br />
(i vissa fall arbetsutskott eller motsvarande)<br />
har besökts. Alla synpunkter, idéer och förslag<br />
har vägts och förts samman och utgör<br />
grunden för det förslag som Regionplane-<br />
och trafiknämnden tar ställning till i maj.<br />
”Det som är nyttigt för oss är<br />
nyttigt för en gemensam plan”<br />
– kommunstyrelseledamot i en av länets kommuner<br />
VISION, MÅL OCH STRATEGIER<br />
SÅ TYCKTE MAN OM VISIONEN:<br />
Flera anser att visionen bör vara offensiv och<br />
gälla hela Europa. Jämförelsen med andra re-<br />
gioner är sporrande, men det är inte relevant<br />
att jämföra sig med en idyllisk landsbygdsregion<br />
som Provence. En del förespråkar<br />
tillväxtbegreppet, medan andra menar att<br />
begreppet attraktivitet är bra och kan förstärka<br />
den egna kommunens vision, andra<br />
undrar attraktivitet för vem?<br />
Förändring i <strong>RTK</strong>:s förslag:<br />
• Visionen ändras till ”Europas mest attraktiva<br />
storstadsregion”.<br />
• Relevanta storstadsregioner att jämföra oss<br />
med tydliggörs<br />
• Tydliggöra att regionen ska vara attraktiv för<br />
de som redan bor, lever och verkar här men<br />
också attrahera företag, investeringar och<br />
besökare till till regionen.<br />
SÅ TYCKTE MAN OM DE FÖRESLAGNA MÅLEN:<br />
En del menar att alla regioner i västvärlden<br />
har liknande mål: ”en öppen och tillgänglig<br />
region”, ”en framstående region” etc. Vad är<br />
unikt för just vår region? Det är för många<br />
mål, och målet om en framstående region<br />
överlappar de andra. Många kommuner<br />
tycker att frågor om integration och social<br />
sammanhållning bör synas tydligare.<br />
Förändring i <strong>RTK</strong>:s förslag:<br />
• Målen för regionen som ”dynamisk och<br />
innovativ” samt ”framstående” slås ihop till<br />
målet: ”en ledande tillväxtregion”.<br />
• En nuläges- och trendbeskrivning tillförs för<br />
varje mål, för att illustrera hur vår region ligger<br />
till i dag.<br />
• Social sammanhållning lyfts in som en aspekt<br />
i målen om livsmiljö, öppenhet och resurs-<br />
effektivitet.<br />
SÅ TYCKTE MAN OM DE FÖRESLAGNA<br />
STRATEGIERNA FÖR ATT UPPNÅ MÅLEN:<br />
Strategierna har uppfattats som för luddiga<br />
och för otydliga. Många har påpekat att det<br />
är viktigt att knyta ihop och hålla ihop norr<br />
och söder, med deras ibland helt olika utmaningar<br />
och förutsättningar. Regionens roll<br />
och förutsättningar behöver belysas i flera<br />
olika geografiska områden och perspektiv.<br />
Förändring i <strong>RTK</strong>:s förslag:<br />
• Strategierna görs mer konkreta och deras<br />
RUFS<br />
För att planera för regionens framtid krävs<br />
långsiktighet och samordning av många<br />
aktörers arbete. Den regionala utveck-<br />
lingsplaneringen erbjuder en arena som<br />
omfattar områden som infrastruktur, fysisk<br />
planering, social utveckling och näringsli-<br />
vets villkor. Sedan mars 2006 pågår arbetet<br />
med en ny regional utvecklingsplan för<br />
Stockholmsregionen som på sikt ska ersätta<br />
den nuvarande, RUFS 2001. Läs mer på<br />
www.rtk.sll.se/verksamhet/RUFS.<br />
bidrag till tillväxt och social sammanhållning<br />
ses över.<br />
• Strategin ”Vidga och håll ihop regionen” läggs<br />
till, med fokus på social sammanhållning.<br />
• Regionens roll och möjligheter i Östersjö-<br />
regionen ska tas upp.<br />
SÅ TYCKTE MAN OM ETT URVAL AV FRÅGOR SOM<br />
BÖR LYFTAS I PLANARBETET:<br />
Integration:<br />
Frågor om integration, infrastruktur, energi<br />
och kultur är över lag mycket efterfrågade<br />
som innehåll i planeringen. Kommer det<br />
med?<br />
Förändring i <strong>RTK</strong>:s förslag:<br />
Integrationen är ett av regionens största problem.<br />
Hanteringen av den problematiken ska<br />
bli tydligare i programmet. I övrigt täcks de<br />
önskemål som framförts av de förslag som<br />
lagts.<br />
”NIMBYS”<br />
Det finns förväntningar på att RUFS ska hantera<br />
regionens ”nimbys”, det vill säga obehagliga<br />
men nödvändiga anläggningar som<br />
ingen vill vara granne med: motorstadion,<br />
skjutfält, flygplatser etc.<br />
Förändring i <strong>RTK</strong>:s förslag:<br />
En viktig fråga för RUFS! I programmet ska<br />
anges vilka typer av anläggningar och funktioner<br />
som kommer att hanteras. ●<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Peter Haglund, tel.08-737 44 56,<br />
e-post: peter.haglund@rtk.sll.se<br />
13
RUFS<br />
Bättre<br />
kollektivtrafik<br />
toppar<br />
önskelistan<br />
Miljön, kollektivtrafiken och<br />
fler mötesplatser blev huvud-<br />
ämnen när sju ungdomar<br />
träffades i Bredäng för att<br />
diskutera framtid och utveck-<br />
ling i Stockholmsregionen.<br />
Som ett led i arbetet med en<br />
ny RUFS har åtta fokus-<br />
grupper med ungdomar<br />
arrangerats.<br />
Text: Åsa Lindblom<br />
Foto: Christer Sandquist<br />
Runt ett lågt soffbord sitter sju personer<br />
mellan 22 och 31 år. Carlos Rojas från tidningen<br />
Gringo leder diskussionen. Den inledande<br />
frågan: ”Vilka kvaliteter söker ni där<br />
ni bor?”, får Agnes Warren från Trångsund<br />
att spontant utbrista:<br />
– Bättre kollektivtrafik! Som student utan<br />
bil måste jag också kunna resa. Allt planeras<br />
för bilisterna.<br />
– Smarta lösningar så att man slipper åka<br />
kors och tvärs för att ta sig till ställen. Som<br />
det är nu måste jag resa via Kista för att ta<br />
mig dit jag vill, säger Brox Worku från Rinkeby.<br />
Agnes och Brox är överens om att nyckeln<br />
till en attraktiv region finns i invånarnas<br />
möjlighet att resa enkelt och bekvämt.<br />
– Och tryggt, understryker Anna Matson,<br />
14<br />
som bor i Hammarby Sjöstad och är beroende<br />
av Tvärbanan.<br />
Förutom bättre möjligheter att resa ligger<br />
fler mötes- och nöjesplatser för unga högt<br />
upp på listan över hur regionen kan bli attraktivare.<br />
– Nöjet måste byggas in bland bostäderna,<br />
säger Brox.<br />
UMGÅS ÖVER ÅLDERSGRÄNSERNA<br />
Helena Kilander från Aspudden påpekar att<br />
nya samlingsställen inte bara behöver riktas<br />
mot de unga. Efter att ha tillbringat en del<br />
tid i Dublin jämför hon med hur invånarna<br />
där umgicks över åldersgränserna. Att se pensionärer<br />
i samspråk med unga på puben var<br />
inte ovanligt.<br />
– Här känns det som om allt är uppdelat<br />
i subkulturer både vad gäller intressen och<br />
ålder. Ingen vill umgås med andra grupper,<br />
det är synd.<br />
Carlos Rojas öppnar mötets andra del med<br />
frågan vad som kommer att utmärka regionen<br />
ett par decennier framåt i tiden.<br />
Agnes anser att miljöfrågor måste prioriteras.<br />
Bilarna ska bort.<br />
Calle Nilsson från Nacka känner ofta att<br />
han inte riktigt har tillgång till Stockholms<br />
utbud.<br />
– Fast 2050 räknas Nacka kanske till centrala<br />
Stockholm och du har inte något behov<br />
av att resa in mot stadskärnan, säger<br />
Agnes.<br />
Anna tycker att det är viktigt att behålla<br />
kunskapen om staden även om det byggs nya<br />
områden.
– Allt ska vara så modernt jämt! Jämför<br />
med Gamla Stan, där berättar husen stadens<br />
historia. Men vi är dåliga på att förvalta den<br />
och berätta vidare.<br />
Miguel menar att historielösheten är en<br />
konsekvens av urbaniseringen. Många flyttar<br />
in och nya områden växer fram. Det gamla<br />
Stockholm försvinner successivt.<br />
ORON FÖR MILJÖN<br />
Konkreta förslag på hur den nya staden ska se<br />
ut saknas inte. Oron för miljön väcker starka<br />
åsikter om förbättringar.<br />
– Kan vi inte fysiskt leva här så kvittar det<br />
vad vi gör för att göra Stockholm attraktivt,<br />
säger Agnes.<br />
Att profilera huvudstaden som en sund,<br />
miljövänlig metropol tycker hon är en bra<br />
idé. För att få tyngd i miljöfrågorna krävs<br />
att politikerna tar ansvar och kanske till och<br />
med hjälper företagen att prioritera ett miljötänkande.<br />
Miguel föreslår att mer pengar sätts av till<br />
barn och ungdomar. Att lära kommande generationer<br />
att ifrågasätta och engagera sig<br />
är det enda sättet att förändra och förbättra<br />
framtiden. Men deltagarna är ändå glada<br />
över sin stad och region. Närheten till vatten<br />
utnämner samtliga till det som särskiljer<br />
Stockholm och gör staden unik.<br />
– Vi är nästan avtrubbade och tänker bara<br />
på allt som är negativt här. Men så får man<br />
besök från utlandet som utbrister hur vackert<br />
allt är. Plötsligt ser man själv stan och<br />
regionen med nya ögon, säger Brox. ●<br />
Vad är en attraktiv region för dig?<br />
Anna Matson, 25 år,<br />
Hammarby Sjöstad:<br />
”Miljö, kultur och so-<br />
cialt liv. Tillgänglighet<br />
och närhet. Jag tycker<br />
att jag får mycket av<br />
det i Hammarby Sjö-<br />
stad med omnejd.”<br />
Johan von Arnold,<br />
25 år, Vasastan:<br />
”Arbete och möjlig-<br />
heter att enkelt<br />
starta eget och få<br />
en arbetsplats som<br />
egenföretagare. Det<br />
finns utrymme till<br />
förbättringar på det<br />
området.”<br />
Agnes Warren, 22 år,<br />
Trångsund:<br />
”Att kunna ta mig dit<br />
jag ska med kollektiv-<br />
trafiken. Ökade öppet-<br />
tider i mataffärerna.<br />
Och jag vill bo bland<br />
människor som jag.”<br />
Miguel Bonett, 27 år,<br />
Johannesfred:<br />
”Jag vill bo bland<br />
likasinnade och ha<br />
tillgång till sociala<br />
aktiviteter och kultur i<br />
närområdena. Ett slags<br />
varje-dags-kultur. Jag<br />
tycker inte att jag får<br />
det nu.”<br />
Brox Worku, 31 år,<br />
Rinkeby:<br />
”Jag vill bo i en region<br />
som har allt, som inte<br />
behöver låna från<br />
andra. Folk ska trivas.<br />
Det ska inte vara vi mot<br />
dem där de svaga blir<br />
mer och mer utsatta.”<br />
15
RUFS<br />
16<br />
Säkra värden<br />
för framtida<br />
behov<br />
Folkhemmet 2.0 om<br />
framtidens makthavare<br />
får bestämma<br />
De diskussioner med ungdomar<br />
mellan 18 och 30 år som ordnats<br />
vid åtta tillfällen har särskilt lyft<br />
fram fyra områden som viktiga för<br />
regionens framtida attraktivitet:<br />
1. Folkhemmet 2.0 – vi borde bli<br />
bättre på att göra vårt sociala system<br />
synligt för besökare och turister: ”Vi<br />
borde profi lera oss som regionen som<br />
har plats för alla. Där människan får<br />
plats.”<br />
2. Think local act global – en högtek-<br />
nologisk miljöregion. ”Vi skulle kunna<br />
bli världsetta på miljö, IT och infra-<br />
struktur till exempel ha tunnelbanor<br />
som går in i husen”<br />
3. Österjöregionen – med bättre<br />
förbindelser och kommunikationer<br />
med Finland och de baltiska länderna<br />
kan stockholmarna få lära känna den<br />
kreativitet som fi nns i dessa länder.<br />
4. Den kreativa regionen – när regio-<br />
nen tillåts byggas underifrån får olik-<br />
heter ta plats och spira i stället för att<br />
ses som hot. ”Stockholm är inte byggd<br />
för att mötas – man har tagit mer<br />
hänsyn till transporter än människor”<br />
Läs mer om ungdomsdialogen i<br />
artikeln på sid 14.<br />
En öppen och<br />
tillgänglig region<br />
Öka uthållig<br />
kapacitet och<br />
kvalitet inom<br />
strategiska<br />
områden<br />
VISION<br />
Europas mest attraktiva storstadsregion<br />
En ledande<br />
tillväxtregion<br />
MÅL<br />
STRATEGIER<br />
Vidareutveckla<br />
en fl erkärnig<br />
rumslig struktur<br />
med täta stråk<br />
När regionala företrädare från<br />
olika intresseorganisationer förde<br />
dialog kom frågor om demokrati,<br />
påverkan och samverkan<br />
upp på agendan. Deltagarna representerade<br />
allt ifrån politiska<br />
partier, handikapporganisationer<br />
och miljöorganisationer till<br />
kulturföreningar.<br />
Flerkärnighet som strategi är<br />
positivt. Det uppfattas som ett<br />
bra sätt att skynda långsamt i<br />
planeringen och undvika ett<br />
teknokratiskt tänkande. Det<br />
underlättar även möjligheterna<br />
för medborgare att göra sin röst<br />
En region med<br />
god livsmiljö<br />
Stärk<br />
sammanhållningen<br />
En resurseffektiv<br />
region<br />
Frigör<br />
livschanser<br />
Intresseorganisationer efterlyste goda exempel<br />
på regional samverkan<br />
hörd. Behovet av långsiktighet i<br />
målen fördes fram, nödvändigheten<br />
i att kommunicera dem<br />
till invånarna precis som förmågan<br />
att hantera olika målkonfl<br />
ikter. Många saknade mål för<br />
integration och segregation.<br />
Vad som krävs av den nya planen<br />
för att den ska kunna ena<br />
olika aktörer i Stockholm-Mälarregionen<br />
är viktigt. Acceptans<br />
och legitimitet hos regionens<br />
aktörer måste till om planen<br />
ska fylla en funktion och kunna<br />
uppmuntra till gemensamt<br />
genomförande av planen. Här<br />
Så tycker företagen om Stockholms regionen<br />
Arenaträffarna med företag<br />
och branschorganisationer i regioner<br />
har varit 11 till antalet.<br />
Dialogernas resultat har lett till<br />
en sammanställning av olika<br />
förhållanden i regionen som är<br />
av vikt för näringslivets utveckling,<br />
och i vissa fall har dialogen<br />
även pekat på orsak till problem<br />
och därmed förslag till förbättringar.<br />
Några områden är betonade<br />
som särskilt viktiga för<br />
regionens utveckling:<br />
Tillväxtklimatet<br />
Vägarna<br />
Spårbunden trafi k<br />
Den yrkesutbildade arbetskraften<br />
IT-infrastruktur<br />
Samarbetet myndigheter/nä-<br />
ringsliv<br />
Regionens samlade beslutskraft<br />
Brister i den spårbundna trafi -<br />
ken uppfattas som det största<br />
hindret för näringslivets och<br />
regionens utveckling. Ett annat<br />
hinder är regionens samlade beslutskraft<br />
och funktion, och det<br />
faktum att ”region” inte upplevs<br />
som ett samlande begrepp. Det<br />
är ett problem, menar man, att<br />
det saknas organisation, ledar-<br />
Utveckla idéer<br />
och förnyelseförmåga<br />
efterlystes goda exempel på regional<br />
samverkan och tydligare<br />
bild av regionplaneringens roll.<br />
Den framtida utvecklingsplanen<br />
bör särskilt hantera kultur och<br />
bevarandet av gamla kulturmiljöer.<br />
Att planera för bostäder är<br />
viktigt, framför allt bör planen<br />
hantera bostadsfrågans sociala<br />
aspekter i olika perspektiv: ålder,<br />
trygghet, etnisk bakgrund,<br />
kön och funktionshinder.<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Anette Hällnäs, tel. 08-737 40 70,<br />
e-post: anette.hallnas@rtk.sll.se<br />
skap och en tydlig agenda. Deltagarna<br />
bedömer däremot att<br />
politiker och myndigheter på<br />
regional nivå har goda möjligheter<br />
att verka för förbättringar,<br />
framför allt när det gäller etablerings-<br />
och levnadsvillkor.<br />
Läs mer om arenaträffar i<br />
tidningen Stockholmsregionen<br />
nr 1/2007.<br />
Kontaktpersoner <strong>RTK</strong>:<br />
Margareta Nitz, tel. 08-737 42 13,<br />
e-post: margareta.nitz@rtk.sll.se
Mälardalsrådets Johan<br />
Danielson och Ylva<br />
Gustafsson Höjer är båda<br />
djupt engagerade i utvecklingen<br />
av regionens<br />
trafiklösningar.<br />
En bättre sits i framtiden<br />
Är det möjligt att samla fem<br />
landsting och 65 kommuner till<br />
en gemensam prioritering av<br />
vad som är viktigast för hela<br />
regionens transport- och trafik-<br />
lösningar år 2030?<br />
– Det är inte bara möjligt, det<br />
är nödvändigt, säger Johan<br />
Danielson.<br />
Text och foto: Kjell Karlsson<br />
Som generalsekreterare på Mälardalsrådet kan han konstatera<br />
att Stockholmsregionen har en så speciell betydelse<br />
– för stor för Sverige och för liten för världen.<br />
År 2005 beslutade sig de fem länen i Stockholm-Mälarregionen<br />
för att samla sina resurser i en gemensam beredningsprocess<br />
under namnet En bättre sits. Syftet är enkelt<br />
uttryckt att säkra väl fungerande system för transport<br />
och trafik i framtiden för hela Stockholm-Mälarregionen.<br />
Verktyget är samverkan mellan alla intressenter i hela regionen.<br />
Ursprunget till detta var, enligt Johan Danielson, det<br />
som hände hösten 2003 vid en hearing hos dåvarande ministern<br />
Ulrica Messing. Varje län hade var sin halvtimme<br />
att framföra sina krav och önskemål.<br />
Då överraskade Västra Götaland alla genom att komma<br />
med en tremannadelegation som representerade fem län<br />
och 49 kommuner som var eniga om prioriteringar och<br />
lösningar för hela sin region. Det var noga förberett och<br />
genomarbetat. Presentationen gick på 15 minuter och<br />
återstående tid kunde man använda till att i lugn och ro<br />
diskutera förslagen och dricka kaffe.<br />
– Vår reaktion var självklar – så måste vi också agera,<br />
säger Johan Danielson. Vi är också fem län och många kommuner,<br />
det blir en helt annan kraft i det vi förslår om vi redan<br />
innan arbetat igenom objekten och kan alla detaljer.<br />
Och på den vägen är det. Mälardalsrådet fick bli den gemensamma<br />
arenan, tillsammans med de fyra trafikverken,<br />
Mälab och trafikhuvudmännen<br />
17<br />
>>
TYDLIG MÅLBILD<br />
Processens första steg var att ta fram en tydlig<br />
målbild.<br />
Det uppdraget gick till en politisk beredning<br />
bestående av 47 politiker som efter ett<br />
antal seminarier och möten presenterade sina<br />
övergripande mål för regionens transportsystem<br />
på Mälartinget den 11 maj 2006.<br />
Målet, som antogs av Mälartinget, är att<br />
skapa ett transportsystem som:<br />
• utvecklar både regionens och nationens<br />
internationella konkurrenskraft och<br />
bidrar till en attraktiv Stockholm–<br />
Mälarregion.<br />
• är långsiktigt hållbart; ekonomiskt,<br />
socialt och ekologiskt.<br />
• främjar regional balans genom flerkärninghet<br />
och som kompenserar<br />
18<br />
”Det första steget är att vi genomfört en intervju-<br />
undersökning bland ledande politiker med ansvar för<br />
regional utveckling och kollektiv trafik. Det man direkt<br />
ser är att det dels finns intresse bland politikerna,<br />
alla som kontaktades har lämnat svar, dels att det råder<br />
samsyn när det gäller den ömsesidiga nyttan av<br />
den större regionen.”<br />
områdets internationellt sett relativa<br />
gleshet så att kritisk massa ändå nås.<br />
• är effektivt genom samverkan, helhets-<br />
syn och utnyttjande av alla fyra trafikslagen.<br />
Utifrån dessa fyra fokusområden har en tjänstemannaberedning<br />
arbetat vidare.<br />
Arbetet utgår inte från traditionella läns-<br />
eller kommungränser utan är uppdelat i fyra<br />
stråk till och från Stockholm, norr, nordväst,<br />
sydväst och syd. Detta är resultatet av de förankringsprocesser<br />
ute i länen som inledde<br />
processen.<br />
Tidplanen för arbetet sträcker sig först och<br />
främst fram till att de statliga investeringsplanerna<br />
ska läggas fram och beslutas om<br />
2009/2010. De statliga planerna ska ligga till<br />
grund för infrastrukturplaneringen under<br />
följande tioårsperioden.<br />
EN LEVANDE PROCESS<br />
Stråkarbetet kommer även att bidra med inspel<br />
till det pågående arbetet med en ny regional<br />
utvecklingsplan, en ny RUFS, som pågår<br />
parallellt. Men redan vid Mälartinget i maj<br />
skedde en rapportering från stråkarbetena.<br />
Statens förhandlingsman Carl Cederschiöld<br />
kommer också att få ta del av de resultat<br />
som uppnåtts hittills. Hans uppdrag handlar<br />
ju bland annat om att hitta en demokratiskt<br />
förankrad trafiklösning för Stockholm, där<br />
bland annat Citybanan ingår.<br />
– En bättre sits är en levande process, förklarar<br />
Ylva Gustafsson Höjer, processansvarig<br />
på Mälardalsrådet. Den utvecklas under resans<br />
gång, det finns inget färdigt manus att<br />
följa. Utöver politikerna, som styr processen,<br />
finns tjänstemannaberedningen som tar fram<br />
kunskapsunderlag och fungerar som stöd. En<br />
viktig roll har till exempel <strong>RTK</strong>, eftersom där<br />
finns unik kompetens och erfarenhet av planering.<br />
Utöver de 65 kommunerna och de fem<br />
landstingen samverkar också de två regionförbunden,<br />
de fem länsstyrelserna i Stockholm-<br />
Mälarregionen, Mälardalsrådet, Vägverket i<br />
Region Stockholm och Region Mälardalen,<br />
Banverket, Luftfartsverket Stockholm/Arlanda,<br />
Luftfartsstyrelsen, Mälab samt länstrafiken i<br />
regionens fem län.<br />
FRAMTIDENS KOLLEKTIVTRAFIK<br />
Med samma metodik som stråkarbetet skett<br />
har en egen process inom ramen för En bättre<br />
sits startat med uppgift att ta fram underlag<br />
för framtidens infrastruktursatsningar inom<br />
kollektivtrafiken. Processen sjösattes hösten<br />
2006 och här arbetar man också med ett storregionalt<br />
perspektiv.<br />
– Det första steget är att vi genomfört en<br />
intervjuundersökning bland ledande politiker<br />
med ansvar för regional utveckling och<br />
kollektivtrafik, berättar Johan Danielson. Det<br />
man direkt ser är att det dels finns intresse<br />
bland politikerna – alla som kontaktades har<br />
lämnat svar – dels att det råder samsyn när<br />
det gäller den ömsesidiga nyttan av den större<br />
regionen.<br />
Resultatet från undersökningen kommer<br />
att utgöra plattformen för det fortsatta arbetet.<br />
Precis som med stråkarbetet är siktet inställt<br />
på att ge underlag till den statliga infrastrukturplaneringen<br />
samt att bidra till det<br />
pågående arbetet med en ny RUFS. ●
UPPDRAG OCH PLANPROCESSER 2007 2008 2009 2010<br />
1. Revidering av nationella väg- och järnvägsplaner<br />
På uppdrag av Näringsdepartementet görs förslag till reviderade<br />
investeringsplaner som ska vara klara i juni 2007. Revideringen sker<br />
inom samma ramar som tidigare. Utförs av Vägverket och Banverket.<br />
2. Carl Cederschiölds uppdrag Infrapaketet<br />
Uppdrag av regeringen att ta fram en demokratiskt förankrad<br />
lösning för trafiksituationen i Stockholm där även trängselskatten<br />
ingår. Inlämnas 1 december 2007.<br />
3. Carl Cederschiölds uppdrag Citybanan<br />
Ett tilläggsuppdrag i samband med att Citybanans framtid ifråga-<br />
sattes av den nytillträdda regeringen. I uppdraget ingår att förhand-<br />
la om medfinansiering av Citybanan med länen i Mälardalsregionen<br />
och Östergötland. En avsiktsförklaring skrevs under av parterna den<br />
26 april 2007.<br />
4. Ny planeringsomgång för infrastrukturen<br />
Ny planeringsomgång sätts igång ungefär vart fjärde år. Består av<br />
Inriktningsplanering och Åtgärdsplanering. Genomförs av SIKA, Väg-<br />
verket och Banverket samt Luftfartstyrelsen och Sjöfartsverket. Förslag<br />
lämnas i juni och ska tjäna som underlag till regeringens inriktnings-<br />
proposition som läggs fram i början av 2008. Efter riksdagens behand-<br />
ling och beslut ger regeringen i uppdrag till Vägverket och Banverket<br />
att upprätta nya långsiktiga infrastrukturplaner. Planerna sänds på<br />
remiss våren 2009 och beslutas av regeringen vid årsskiftet 2009/2010.<br />
5. RUFS<br />
Den regionala utvecklingsplanen för Stockholmsregionen, RUFS 2001<br />
gäller och påverkar alla pågående trafikprocesser. Samtidigt har<br />
arbetet med att ta fram en ny utvecklingsplan inletts. Ett samråds-<br />
förslag ska vara klart i maj 2008. Slutligt planförslag beräknas kunna<br />
antas i maj 2010. Pågående trafikprocesser ger viktigt underlag för<br />
den nya utvecklingsplanen.<br />
6. Statlig kollektivtrafikutredning<br />
Regeringen har gett Vägverket och Banverket i uppdrag att i samver-<br />
kan med övriga aktörer ta fram ett nationellt handlingsprogram för<br />
kollektivtrafiken som ska redovisas den 31 december 2007.<br />
Liknande utredningar som avslutas under året är Hamnstrategi-<br />
utredningen och Strategiska kombiterminaler samt flygplatsutred-<br />
ningen.<br />
7. En bättre sits – stråkarbete<br />
Storregionalt prioriteringsarbete under ledning av Mälardalsrå-<br />
det. 57 politiker deltar uppdelade i fyra ”stråk”, det vill säga fyra<br />
riktningar till och från Stockholm. Under våren 2007 ligger fokus på<br />
Stockholmsobjekt med storregional betydelse.<br />
8. En bättre sits – framtidens kollektivtrafik<br />
Motsvarande arbete med framtidens kollektivtrafik ur ett storre-<br />
gionalt perspektiv, som nyligen startat. Ett 60-tal politiker från alla<br />
partier och alla län i Mälardalen är referensgrupp.<br />
uppdrag<br />
program<br />
remiss<br />
remiss<br />
proposition<br />
remissförslag<br />
planförslag beslut<br />
samrådsförslag planförslag antagande<br />
19
apporter & publikationer<br />
20<br />
Regionplane- och trafi kkontoret bevakar<br />
systematiskt utvecklingen i regionen och<br />
omvärlden. I rapportserien presenteras kun-<br />
skapsunderlag, analyser, scenarios, kartlägg-<br />
ningar, utvärderingar, statistik och rekom-<br />
mendationer för regionens utveckling. De<br />
fl esta rapporter är framtagna av forskare, ut-<br />
redare, analytiker och konsulter på uppdrag<br />
av <strong>RTK</strong>. På www.rtk.sll.se/publikationer fi nns<br />
möjligheter att ladda hem digitala versioner,<br />
beställa eller prenumerera på rapporterna.<br />
Rapporter från år 2001:<br />
2001 • 1 Stockholmsregionens roll för Sveriges<br />
tillväxt<br />
2001 • 2 Storstadskonkurrens i norra Europa<br />
2001 • 3 Blåstrukturen i Stockholmsregionen<br />
2001 • 4 Upplevelsevärden<br />
2001 • 5 Kvinnorna, näringslivet och framtiden<br />
2001 • 6 Informationssystem för regionala<br />
grönområden<br />
2002 • 1 Mälardalen – en region?<br />
2002 • 2 Trafi kpolitik i Nordamerika och Asien<br />
2002 • 3 Fler till högre utbildning<br />
2003 • 1 Flera kärnor<br />
2003 • 2 Stockholmsregionens samspel med<br />
sin nära omgivning<br />
2003 • 3 Destination Stockholm<br />
2003 • 4 Trafi kpolitik – samspelet mellan<br />
stat och region<br />
2003 • 5 Hållbar utveckling för forskningen?<br />
2004 • 1 Yrkesutbildning i Stockholmsregionen<br />
2004 • 2 Stockholmsregionen och<br />
EU-utvidgningen<br />
2005 • 1 Kunskapsregioner i konkurrens –<br />
regional samverkan för framgång<br />
2005 • 2 Infrastrukturplanering i<br />
Stockholmsregionen<br />
2006 • 1 Företagens FoU iStockholm–<br />
Mälarregionen<br />
2006 • 2 Transportsystemets fi nansiering<br />
2006 • 3 Samverkan i Stockholmsregionen<br />
2006 • 4 Räcker arbetskraften?<br />
2007 • 1 Planering för minskad boende-<br />
segregation<br />
2007 • 2 Stockholmsmigranterna kring<br />
millennieskiftet<br />
2007 • 3 Eftervalsundersökning 2006<br />
2007 • 4 Från Hörjel till Cederschiöld<br />
2007 • 5 Begrepp inom regional utveckling<br />
FOTO: CHRISTER SANDQUIST<br />
Nya rapporter<br />
Begreppen inom regional utveckling<br />
– menar vi samma sak med orden vi<br />
använder?<br />
Att mena samma sak med samma ord har<br />
sina fördelar. Därför har Regionplane- och<br />
trafi kkontoret tagit fram rapporten Begrepp<br />
inom regional utveckling. Att arbeta med regional<br />
utveckling är att möta och använda<br />
många begrepp från forskningen. Men hur<br />
använder vi dem? Menar alla alltid detsamma<br />
eller har begrepp som innnovationssystem,<br />
kluster och trippelhelix olika innebörd<br />
för olika personer?<br />
I rapporten får man veta vad begreppen<br />
står för och hur de används i praktiken. Och<br />
det är inte alltid samma sak. Det innebär att<br />
vi ibland inte riktigt vet vad vi talar om, och<br />
att vi inte alltid talar om samma sak fast vi<br />
kanske tror det. Det fi nns tydliga skillnader<br />
mellan de teorier som begreppen hämtats<br />
från. Skillnaderna rör fundamentala frågor<br />
i den regionala utvecklingspolitiken och kan<br />
till exempel handla om synen på kunskap<br />
och den roll marknaden och konkurrensen<br />
spelar.<br />
Rapport 5:2007 Begrepp inom regional utveckling<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Elisabeths Krausz, tel. 08- 737 44 72,<br />
e-post: elisabeth.krausz@rtk.sll.se<br />
Jonathan Metzger ny projektledare<br />
Jonathan Metzger<br />
började på <strong>RTK</strong><br />
som projektledare<br />
den 16 april. Jonathan<br />
har doktorerat<br />
i ekonomisk historia<br />
vid Stockholms<br />
universitet och har<br />
tidigare bland annat<br />
arbetat som<br />
samhällsvetenskaplig konsult för olika projekt<br />
inom Proventusgruppen. Han har även<br />
arbetat professionellt som manusförfattare<br />
och regissör för fi lm och teater.<br />
– Jag är anställd som projektledare för<br />
Från Hörjel till Cederschiöld<br />
– om 40 års förhandlingar mellan<br />
staten och regionen.<br />
Sedan början av 60-talet<br />
har fyra tunga strategiska<br />
överenskommelser<br />
träffats mellan staten<br />
och Stockholmsregionen<br />
om utvecklingen<br />
av regionens transportsystem.<br />
Hösten 2006, när<br />
arbetet med skriften började,<br />
tydde mycket på att nya förhandlingar kunde<br />
bli aktuella. Den nytillträdda borgerliga regeringen<br />
beslutade att tillkalla en förhandlare<br />
om framtida trafi kåtgärder i Stockholms<br />
län. Namnet Cederschiöld tog plats i raden<br />
från Hörjel, via Sträng och Dennis till Stockholmsberedningen.<br />
Frågorna om vad som utlöser förhandlingar,<br />
hur de planeras och genomförs och<br />
vad de kan ge för resultat har återigen blivit<br />
högaktuella.<br />
Skriften berättar historien om tidigare förhandlingar<br />
och redovisar en jämförande analys,<br />
för att se vad vi kan lära av historien.<br />
Rapport 4:2007 Från Hörjel till Cedershiöld<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>:<br />
Jan-Ove Östbrink, tel. 08- 737 44 83,<br />
e-post: jan-ove.ostbrink@rtk.sll.se<br />
frågor som rör ekonomisk utveckling. En av<br />
de frågor jag kommer att fokusera på är den<br />
långsiktiga utvecklingen av investeringsbehovet<br />
och arbetskraftstillgången i regionen.<br />
Jag kommer även att ägna viss tid åt konsumtionen<br />
som ekonomisk drivkraft i regionen,<br />
bland annat med inriktning på besöksnäringen,<br />
samt bevaka övergripande trender<br />
inom ekonomin och näringslivet.<br />
Kontaktinformation:<br />
Jonatan Metzger, tel 08-737 26 44, 070-737 26 44<br />
e-post: jonathan.metzger@rtk.sll.se
”Local Organic Food”<br />
stödjer lokalt odlad mat<br />
För en hållbar utveckling krävs alternativ till storskalighet<br />
och kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket. Stiftelsen<br />
Biodynamiska Forskningsinstitutet arbetar för att hitta dessa.<br />
Text: Åsa Lindblom Foto: Ulf Lodin<br />
Med ett bidrag på 160 000 kronor ur miljöanslaget<br />
får stiftelsen stöd att utveckla och<br />
sprida begreppet ”Local Organic Food”, LOF.<br />
Arbetet är en del i ett större EU-projekt som<br />
syftar till att stärka den ekonomiska och sociala<br />
sammanhållningen i europeiska unionen.<br />
Målet är att minska utsläpp av både<br />
växtnäring i Östersjön och mängden kemiska<br />
bekämpningsmedel i jordbruket.<br />
Biodynamiska Forskningsinstitutet i Järna<br />
har kontakter över hela landet och kommer<br />
att använda en del av bidraget för att stödja<br />
Eldrimner, ett nationellt centrum för småskaligt<br />
mathantverk i Östersund.<br />
– Den här typen av projekt blir aldrig av<br />
om inte samhället går in och stöttar. Det är<br />
viktigt att visa att det finns traditioner som<br />
är värda att bevara, berättar Liv Ekenwald,<br />
projektledare på Eldrimner.<br />
Tillsammans med estniska och brittiska<br />
kollegor har Eldrimner anpassat och marknadsfört<br />
närodlad mat till konsumenter. I<br />
Estland bidrog kollegorna med sedvänjor och<br />
recept som fortfarande är aktuella medan<br />
engelsmännen delade med sig av erfaren-<br />
FAKTA Bidrag ur miljöanslaget<br />
Miljö- och skärgårdsbidrag<br />
Regionplane- och trafikkontoret fördelar på<br />
uppdrag av nämnden (RTN) bidrag till miljö-<br />
och skärgårdsprojekt. Prioriterade projekt ur<br />
skärgårdsanslaget är infrastrukturprojekt för<br />
ökad tillgänglighet samt projekt för natur-<br />
och kulturmiljön. Miljöanslaget är inriktat på<br />
att stödja konkreta åtgärder, kunskaps- och<br />
metodutveckling.<br />
• Stiftelsen Norrtälje Naturvårdsfond: 50 000 kronor till projektet ”Inventering av fjärilar i norra<br />
delen av Stockholms län”. Projektet ligger i linje med RUFS 2001 genom att bidra med ökade<br />
kunskaper om delar av länets grönstruktur.<br />
• Länsstyrelsen i Stockholms län: 200 000 kronor för att ta fram en regional åtgärdsplan för<br />
bevarande av flodnejonöga. Arten är hotad i stora delar av Sverige. Det behövs kunskap om<br />
artens förekomst i länets vattendrag för att upprätta en plan för skydd och åtgärder. Projektet<br />
har koppling till det regionala miljöprogrammet för Stockholms län och det nationella miljö-<br />
målet ”Levande sjöar och vattendrag”.<br />
heter från att ha ordnat Farmer’s Market<br />
– Bondens marknad – i många år, året runt.<br />
Eldsjälar från de tre länderna har gjort studiebesök<br />
hos varandra och hållit föredrag om<br />
sina erfarenheter och planer. Allt för att lära<br />
sig mer om hur vägen mellan producent och<br />
konsument kan kortas.<br />
– Vi behöver inte uppfinna hjulet varje<br />
gång. När alla lär sig av varandra kan vi undvika<br />
att upprepa varandras misstag, menar<br />
Liv Ekenwald.<br />
Hans von Essen, projektledare på Biodynamiska<br />
Forskningsinstitutet instämmer.<br />
– Vi behöver en bättre samordning mellan<br />
olika alternativ och individer. Då undviker<br />
vi samtidigt att inkräkta på varandras olika<br />
områden. Många som arbetar med den här<br />
typen av livsmedelsproduktion är idealister<br />
och vill få jobba vidare enligt sina tankar.<br />
Det finns mycket att vinna med ett välordnat<br />
samarbete mellan olika alternativ där erfarenheter<br />
från hela Sverige, och i framtiden<br />
även Europa, delas, understryker han.<br />
– Om idén med lokalt odlad mat ska kunna<br />
växa måste vi främst ha ett bra kontaktnät.<br />
Men vi måste också gå från att hålla det på en<br />
allmän ”prat-nivå” till ett gemensamt projekt<br />
där även den politiska sidan och näringslivet<br />
är med. ●<br />
Kontaktperson <strong>RTK</strong>: Börje Wredén, tel. 08-737 41 89, e-post:borje.wreden@rtk.sll.se<br />
21
nämndbeslut<br />
22<br />
Regionplane- och trafiknämnden, RTN, och <strong>RTK</strong> ansvarar för regionplanering, översiktlig trafik-<br />
planering och regionala utvecklingsfrågor. Nämnden bevakar och tar initiativ i strukturfrågor i<br />
Stockholms län och Mälardalen. RTN har tretton ledamöter och tretton ersättare, och har van-<br />
ligtvis åtta sammanträden om året. På www.rtk.sll.se/namnden finns snabb information efter<br />
varje nämndmöte samt besluten i sin helhet.<br />
Positivt till ny hamn i Nynäshamn<br />
Nynäshamns kommun har lämnat förslag<br />
till detaljplan för Norvik. Detaljplanens<br />
syfte är att anlägga en hamn i Norvikudden<br />
och att möjliggöra utveckling av verksamheter<br />
för industriändamål i området.<br />
Regionplane- och trafiknämnden anser<br />
att detaljplaneområdet lämpar sig väl för<br />
utveckling av hamn och verksamheter.<br />
Området anges ha goda möjligheter för utveckling<br />
av centrallager, terminalhantering<br />
och annan verksamhet med anknytning<br />
till en framtida hamn. Förslaget möjliggör<br />
järnvägsanslutning till Nynäsbanan. Marken<br />
för hamnen ägs av Stockholms Hamn<br />
AB och övrig mark ägs huvudsakligen av<br />
Dålig tillgång på busstrafik till<br />
handelsområde i Rosenkälla<br />
Från Österåkers kommun har det kommit<br />
en remiss med ett förslag till planprogram<br />
för Rosenkälla. Planområdet ligger<br />
vid korsningen mellan E18 och Norrortsleden/Åkersbergatillfarten.<br />
Planens<br />
syfte är att utreda förutsättningarna för<br />
etablering av handel och arbetsplatser. I<br />
dag är området huvudsakligen obebyggt.<br />
Ungefär häften av det östra delområdet<br />
föreslås för handel, cirka 170 000 kvadratmeter<br />
och resten för andra verksam-<br />
NCC Property Development AB. Detaljplaneområdet<br />
är beläget i direkt anslutning till<br />
Nynäs Refinings område.<br />
I RUFS anges reservat för naturgasledningar<br />
som berör området. Ledningsreservaten<br />
syfte är att upprätthålla handlingsfrihet<br />
för eventuell framtida utbyggnad av ett<br />
ledningsnät. RTN anser att detaljplanen<br />
ska kompletteras med ett ledningsreservat.<br />
Nämnden framhåller även att det är rimligt<br />
att detaljplanen definierar markområden<br />
som kan vara lämpliga för eventuell<br />
bulkhantering, till exempel hantering av<br />
biobränslen, kalk för betongproduktion<br />
med mera.<br />
Reservation mp<br />
heter. Som jämförelse kan nämnas att<br />
handelsområdet Kungens Kurva, som är<br />
regionens största externhandelsområde,<br />
bestod av 135 000 kvadratmeter år 2004.<br />
Nämnden konstaterar att förslaget<br />
innebär en mycket stor utbyggnad av<br />
verksamheter och handel i ett utpräglat<br />
billäge, med måttliga möjligheter till<br />
bussförsörjning.<br />
Planområdet ligger helt utanför den<br />
kärnstruktur som redovisas i RUFS. RTN<br />
anser att det vore värdefullt att göra en<br />
detaljhandelsutredning för hela nordostsektorn.<br />
Skälet är att man vill kunna ta<br />
ställning till den del av planförslaget som<br />
avser de östra delarna, där det föreslås<br />
en omfattande utbyggnad av i huvudsak<br />
handel. Omfattande planer finns för<br />
utbyggnad av handel i regiondelen. RTN<br />
anser att Regionplane- och trafikkontoret<br />
bör kunna medverka i en sådan utredning,<br />
som också kan ge ett värdefullt<br />
bidrag till den nya RUFS-processen.<br />
Reservation s<br />
Västmanlands län stärker<br />
storregionalt perspektiv<br />
RTN yttrade sig över en remiss på regionalt<br />
utvecklingsprogram, RUP, för Västmanlands<br />
län. I dag tillhör inte Västmanlands<br />
län Stockholms lokala arbetsmarknadsregion,<br />
men enligt Nutek kommer detta att<br />
vara fallet inom en snar framtid. Pendlingen<br />
från Västerås har ökat och övriga<br />
samband i Stockholm-Mälarregionen blir<br />
allt mer viktiga. RTN konstaterar att det<br />
på en rad områden finns behov av stor-
egionala utgångspunkter och bedömningar,<br />
vilket i väsentlig omfattning också<br />
framgår av programförslaget. Om möjligt<br />
bör antaganden om bland annat framtida<br />
befolkningstillväxt och arbetstillfällen<br />
samordnas med arbetet med RUFS, den<br />
nya regionala utvecklingsplanen för Stockholms<br />
län. Prognoserna skiljer sig något<br />
åt, programmets befolkningsprognos är<br />
högre än de antaganden för Östra Mellansverige<br />
som <strong>RTK</strong> tagit fram. Enskilda mål,<br />
strategier och handlingsinriktningar kommenteras<br />
i huvudsak inte av nämnden.<br />
Ett samrådsförslag till program för Solna<br />
City har sänts ut för synpunkter. Syftet<br />
med programmet är att skapa en tydlig<br />
stadskärna med hjälp av ny bebyggelse<br />
och bättre trafiklösningar. Det offentliga<br />
stadsrummet ska framhävas tydligare och<br />
dagens centrumbebyggelse ska byggas<br />
ihop med omgivande områden för att öka<br />
stadsmässighet, tillgänglighet och trygghet.<br />
Bebyggelsen ska förtätas med både<br />
bostäder och arbetsplatser. Solna centrum<br />
ska kompletteras med nya butiker och ny<br />
service. Med planerna på att riva dagens<br />
Råsundastadion och bygga en ny nationalarena<br />
på annan plats skapas goda förutsättningar<br />
för nya bostäder i ett mycket<br />
centralt läge.<br />
FOTON: ULF LODIN Tydligare stadskärna med Solna City<br />
RTN konstaterar att det som Solnas<br />
program föreslår, att rymma cirka 2 000<br />
lägenheter och mer än dubbelt så många<br />
arbetsplatser på kort avstånd från centrum<br />
och tunnelbanan, ligger helt i linje med<br />
RUFS 2001. I RUFS är det aktuella området<br />
redovisat som en del av den centrala<br />
regionkärnan. Det innebär att marken bör<br />
reserveras för bebyggelse med särskilt högt<br />
markutnyttjande, med ett mångsidigt<br />
innehåll.<br />
Särskilt uttalande s<br />
Frågor om befolkningstillväxt<br />
bakgrund till ny plan för<br />
Enköpings tätort<br />
Enköpings tätort har cirka 22 000<br />
invånare medan antalet invånare i<br />
kommunen totalt uppgår till 38 500. I<br />
det diskussionsunderlag som översänts<br />
till <strong>RTK</strong> inför arbetet med en fördjupad<br />
översiktsplan redovisas olika utvecklingsalternativ<br />
motsvarande 27, 50 respektive<br />
68 procents befolkningstillväxt<br />
fram till år 2030. En ny översiktsplan<br />
togs 2001. Därefter genomfördes ett<br />
visionsarbete och ett särskilt strategidokument,<br />
med sikte på år 2015, antogs<br />
våren 2004. Enköping är i dag en<br />
pendlingskommun. Som en bakgrund<br />
till planen framhåller Enköping sitt<br />
goda läge i Stockholm-Mälarregionen,<br />
och sin roll i den vidgade funktionella<br />
arbetsregionen. Frågor om befolkningstillväxten<br />
i stort, och om relationen<br />
mellan tätort och kommunen, påverkar<br />
planeringen.<br />
Nämnden anser att det är positivt att<br />
programmet, liksom RUFS, tar sin<br />
utgångspunkt i att den översiktliga planeringen<br />
i ökad utsträckning behöver<br />
hantera andra frågor än de rent fysiska.<br />
I sitt visionsarbete lyfter kommunen<br />
fram olika faktorer som syftar till att<br />
stärka kommunens attraktivitet och<br />
identitet. Begrepp som trädgårdskommun,<br />
närhet mellan människor,<br />
utveckling inom kretslopps- och miljöteknik<br />
med mera är centrala i detta<br />
sammanhang, vilket också återspeglas<br />
i programmet. RTN anser även att det<br />
vore rimligt att frågor om järnvägsförbindelser,<br />
bytes- eller infartsparkeringsförhållanden<br />
hamnar mer i fokus än<br />
vad som framgår av diskussionsmaterialet.<br />
Kontaktpersoner <strong>RTK</strong>:<br />
Börje Wredén, tel. 08-737 41 89,<br />
e-post: borje.wreden@rtk.sll.se<br />
23
SVERIGE<br />
PORTO<br />
BETALT BAvsändare:<br />
Regionplane- och trafikkontoret<br />
ÅTTA FRÅGOR TILL KRISTINA AXÉN OLIN:<br />
”Ökad spårkapacitet viktig för hela landet”<br />
Som kommunstyrelsens ordförande i regionens största stad,<br />
innebär det ett särskilt ansvar för hela Stockholmsregionen?<br />
– Visst gör det så, eftersom det som är bra för Stockholm är bra<br />
för hela regionen. Samtidigt suddas gränserna mellan kommunerna<br />
ut och det är viktigt att inse.<br />
Med flera ledande uppdrag, är det ibland svårt att veta vilket<br />
ben du ska stå på, det ”kommunala” eller det ”regionala”?<br />
– Nej, jag har inga skrupler så. Jag propagerar gärna för att<br />
dra tunnelbanan ut till Nacka och sen vidare ut till Värmdö. Allt<br />
hänger ihop, massor av människor rör sig över kommungränserna<br />
varje dag.<br />
Är det något från Stockholms stad som du vill dela med dig av<br />
eller sprida i hela regionen, några särskilda erfarenheter eller<br />
arbetssätt?<br />
– Det skulle nog vara nödvändigheten<br />
av att föra samtal mellan näringsliv,<br />
politiker och medborgarna. Sedan<br />
att ha mod att fatta obekväma beslut<br />
för framtiden. Det finns mängder med<br />
exempel på avsaknad av beslut som får<br />
stora konsekvenser i dag och jag hoppas<br />
att dagens politiker vågar.<br />
Ansvarskommittén lämnade sitt<br />
slutbetänkande för en tid sedan. Hur<br />
ser du på ansvarsfördelningen mellan<br />
stat och region i framtiden?<br />
– Det där är en svår fråga, särskilt<br />
för oss med tanke på att Stockholmsregionen<br />
är så dominerande. Men jag<br />
tycker det är viktigt att man reder ut<br />
hur vi ska ha det med antalet myndigheter<br />
och beslutsnivåer så det blir<br />
tydligt. Redan i dag har kommunerna<br />
tagit över ansvaret för verksamheter<br />
som förut var statliga angelägenheter,<br />
så visst kan man förenkla och skapa<br />
större tydlighet.<br />
Vilken enskild fråga inom det regionala<br />
utvecklingsarbetet tror du kommer<br />
att påverka utvecklingen mest de<br />
närmast åren?<br />
– Behovet av att öka spårkapaciteten<br />
genom centrala Stockholm, och<br />
FOTO: PETER KNUTSON<br />
då handlar det om byggandet av Citybanan. Det är en fråga som<br />
egentligen är viktigare för regionen och resten av landet än för<br />
stockholmarna.<br />
Din egen vision – hur ser Stockholmregionen ut om tjugo år?<br />
– Då har det hänt massor! Regionen har vuxit ordentligt<br />
befolkningsmässigt och självklart står Citybanan färdig. Ett<br />
antal skyskrapor har vuxit upp, inte bara i Stockholm utan också<br />
i andra städer runt om. Vi har ett fint Nobelmuseum, plus ett<br />
populärt ABBA-museum och dessutom har Arlanda bytt namn till<br />
Nobel Airport. Stockholms nya operahus är klart och sticker ut i<br />
Riddarfjärden, någonstans mittemot Stadshuset. Jätteläckert. Och<br />
så har flera svenskar fått Nobelpriset under de här framgångsrika<br />
åren. Det har varit fantastiska tjugo år och jag har varit finansborgarråd<br />
hela tiden!<br />
Om du får utländska besökare och har<br />
några dagar att förbereda besöket, vart i<br />
regionen skulle du ta dem?<br />
– Jag vill skräddarsy besöket beroende<br />
på vem det är som kommer. Men troligen<br />
skulle jag göra en båtfärd med start i<br />
Mälaren, in till Stockholm och vidare ut i<br />
skärgården genom Karl-Johanslussen. Sedan<br />
kunde man stanna till efter vägen på<br />
de platser gästerna var mest intresserade<br />
av att besöka. Och då skulle det finnas hur<br />
mycket som helst att välja på. Så fick det<br />
bli!<br />
Du är ordförande i Mälardalsrådet. Vad<br />
hoppas du ska bli resultatet av vårens<br />
Mälarting?<br />
– Framför allt hoppas jag på en fortsatt<br />
samling kring de infrastrukturfrågor<br />
som vi har att handskas med. Och det<br />
tror jag vi kommer att uppnå, det finns<br />
väldig samarbetsvilja hos alla inblandade.<br />
Mälardalsrådet har en unik och enande<br />
roll att spela för att lyfta fram frågor som<br />
inte bara berör Stockholm, utan alla som<br />
är beroende av att Stockholmregionen är<br />
framgångsrik. För infrastrukturfrågor är<br />
det en bra arena. Sedan finns det andra<br />
frågor som utspelas på andra kartor.<br />
Text: Kjell Karlsson