Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Del 2: Förtroende för <strong>och</strong> kontakter<br />
med rättsväsendet<br />
Förtroende för rättsväsendets myndigheter<br />
En fråga som är mycket viktig ur en rättssäkerhetsaspekt är offrens förtroende<br />
för rättväsendet. Ett högt förtroende är en förutsättning för att<br />
en rättsprocess ska kunna inledas efter att de utsatta vågat vända sig till<br />
polisen. Att detta kan vara ett särskilt problem vid känsliga brott så som<br />
just våld i <strong>nära</strong> <strong>relationer</strong> har beskrivits i ett flertal studier.<br />
En tidigare rapport från Brå om all<strong>män</strong>hetens förtroende för rättsväsendet<br />
(Brå 2007:9), baserat på NTU-data, visade att förtroendet totalt<br />
sett är positivt snarare än negativt. Över hälften (54 procent) uppgav att<br />
de hade stort eller ganska stort förtroende för rättsväsendets sätt att bedriva<br />
sitt arbete. När det gäller domstolarna, kriminalvården <strong>och</strong> speciellt<br />
åklagarna var dock andelen personer som saknade uppfattning hög<br />
(mellan 20 <strong>och</strong> 30 procent). Högst förtroende hade all<strong>män</strong>heten för polisen<br />
<strong>och</strong> lägst för kriminalvården. Det fanns relativt små skillnader mellan<br />
olika befolkningsgrupper. Kvinnor tenderade att ha något högre förtroende<br />
än <strong>män</strong> <strong>och</strong> högutbildade hade tydligt högre förtroende jämfört<br />
med personer med lägre utbildning – då speciellt för åklagarna <strong>och</strong><br />
domstolarna. Personer som uppgett att de blivit utsatta för något brott,<br />
<strong>och</strong> särskilt ett brott som drabbade den personliga integriteten (hot,<br />
våld, sexualbrott, personrån, trakasserier <strong>och</strong>/eller bostadsinbrott), hade<br />
genomgående ett lägre förtroende för rättsväsendets samtliga myndigheter.<br />
Frågan är nu – hur skiljer sig graden av förtroende bland personer<br />
som blivit utsatta för ett av de mest integritetskränkande brotten – våld<br />
i en <strong>nära</strong> relation?<br />
I diagram 3, tabell 4B <strong>och</strong> 5B i bilaga 1 redovisas hur personer utsatta<br />
för våld i <strong>nära</strong> <strong>relationer</strong> har beskrivit sitt förtroende för rättsväsendet<br />
<strong>och</strong> dess olika myndigheter. Deras svar jämförs, liksom beträffande<br />
oro för brott, med svaren från personer utsatta för annat våld respektive<br />
inget våld alls. I tabell 4B visas andelen som svarade att de hade mycket<br />
eller ganska stort förtroende. Eftersom många, ibland så många som en<br />
fjärdedel, uppger att de varken har ett stort eller litet förtroende för polisen,<br />
är det viktigt att även redovisa ett sammanfattande mått över både<br />
positiva <strong>och</strong> negativa attityder. I tabell 5B <strong>och</strong> diagram 3 redovisas därför<br />
ett så kallat balansmått, som <strong>mot</strong>svarar andelen personer som har<br />
mycket/ganska stort förtroende minus andelen som har mycket/ganska<br />
litet förtroende. Det kan variera mellan +100 (samtliga har stort förtroende)<br />
<strong>och</strong> –100 (samtliga uppger litet förtroende). På så sätt kontrollerar<br />
man för skillnader i andelen neutrala svar.<br />
35