Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Våld mot kvinnor och män i nära relationer - Brottsförebyggande rådet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kort om förklaringar till relationsvåld<br />
Teorier om vad som leder till relationsvåld fokuserar nästan uteslutande<br />
på <strong>män</strong>s våld <strong>mot</strong> <strong>kvinnor</strong>; i korthet finns det två olika huvudperspektiv<br />
som har olika utgångspunkter i sina försök att förklara våldet. Dels<br />
finns det forskare som ser våldet som ett strukturellt fenomen, som något<br />
som genereras av en ojämn maktfördelning mellan <strong>kvinnor</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>män</strong>. Relationsvåldet beskrivs som <strong>män</strong>s medel att manifestera eller<br />
upprätthålla sin maktposition. Vissa menar även att samtliga <strong>män</strong> är<br />
potentiella våldsutövare <strong>och</strong> att alla <strong>kvinnor</strong> löper risk att drabbas. Det<br />
våld som eventuellt brukas av <strong>kvinnor</strong> <strong>mot</strong> <strong>män</strong> anses då vara av mer<br />
reaktiv karaktär <strong>och</strong> sker i försvar. Detta synsätt refereras det vanligtvis<br />
till som ett könsmaktperspektiv (Lundgren m. fl. 2001, Eliasson 1997).<br />
Ett annat perspektiv har snarare sin utgångspunkt i ett resonemang<br />
kring samspelet mellan individer i ett givet sammanhang <strong>och</strong> i socialpsykologiska<br />
skillnader (Hydén 1994). Enligt några antas vissa individer<br />
eller grupper löpa en högre risk att både utöva <strong>och</strong> drabbas av relationsvåld<br />
(se även Scheffer Lindgren 2005).<br />
Danska forskare har i en jämförande studie om våld <strong>mot</strong> <strong>kvinnor</strong> lyft<br />
fram just behovet av olika perspektiv när det gäller att förklara våldet<br />
(Kyvsgaard <strong>och</strong> Snare 2007). De menar att det finns en nackdel med att<br />
ge allt våld som riktas <strong>mot</strong> <strong>kvinnor</strong> en könsspecifik tolkning. Slutsatsen<br />
är att en sådan tolkning är mindre lämpad när det exempelvis gäller att<br />
förklara yrkesrelaterat våld <strong>mot</strong> <strong>kvinnor</strong>, medan könsmaktperspektivet<br />
är mer relevant vid studier av just relationsvåld. Samtidigt betonar författarna<br />
att man vid analyser av våld <strong>mot</strong> <strong>kvinnor</strong> bör intressera sig för<br />
både strukturer <strong>och</strong> individer. Man bör inte bara ”se <strong>män</strong>niskor/<strong>kvinnor</strong><br />
som nästan fastlåsta i rollen som undertryckta”, skriver de<br />
<strong>och</strong> understryker bland annat vikten av att studera livsstilsrelaterade<br />
faktorer.<br />
Självklart finns det en rad olika uppfattningar inom vart <strong>och</strong> ett av<br />
dessa synsätt <strong>och</strong> gränsen är heller inte nödvändigtvis skarp mellan<br />
strukturella <strong>och</strong> individuella förklaringar bakom våld i <strong>nära</strong> <strong>relationer</strong>.<br />
Man kan exempelvis tänka sig en situation då en man förlorar sitt arbete,<br />
vilket försämrar familjens ekonomiska förutsättningar. Samtidigt<br />
innebär det för honom personligen en förlust av traditionellt maskulina<br />
värden som att vara självständig, oberoende, aktiv, handlingskraftig<br />
(Connell 2003). Det kan resultera i känsla av utanförskap, sämre psykiskt<br />
välmående, ibland missbrukstendenser <strong>och</strong> i vissa fall ett våldsamt<br />
beteende. Detta är ett fiktivt exempel men i verkligheten blandas ofta<br />
effekten av individuella egenskaper med strukturella förutsättningar på<br />
ett liknande sätt. Slitningar <strong>och</strong> konflikthantering är en del av varje relation<br />
präglad av närhet <strong>och</strong> det kan finnas en <strong>män</strong>gd olika omständigheter<br />
<strong>och</strong> egenskaper hos de inblandade som avgör om eller när våldet<br />
uppstår. <strong>Våld</strong> i <strong>nära</strong> <strong>relationer</strong> är utan tvekan ett mycket komplext fenomen<br />
<strong>och</strong> bör studeras som sådant, som en form av interaktion där<br />
11